# data[].attributes.headline
ДОРОЖНЯ КАРТА вчителя мовно-літературної галузі: інструментарії оцінювання(для 5 та 6–11 класівзакладів загальної середньої освіти)

# data[].attributes.subject
ДОРОЖНЯ КАРТА вчителя мовно-літературної галузі: інструментарії оцінювання(для 5 та 6–11 класівзакладів загальної середньої освіти)

# data[].attributes.headline
Держстандарт базової середньої освіти: огляд та розбір кожної освітньої галузі

# data[].attributes.subject
Держстандарт базової середньої освіти: огляд та розбір кожної освітньої галузі

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Журнал «На Урок»

# data[].attributes.attachment_link.title
Держстандарт базової середньої освіти: огляд та розбір кожної освітньої галузі

# data[].attributes.attachment_link.description
Ознайомтеся із розбором кожної з галузей за посиланнями

# data[].attributes.headline
На допомогу вчителю 5-х класів НУШ: календарно-тематичне планування

# data[].attributes.subject
На допомогу вчителю 5-х класів НУШ: календарно-тематичне планування

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Журнал «На Урок»

# data[].attributes.attachment_link.title
На допомогу вчителю 5-х класів НУШ: календарно-тематичне планування

# data[].attributes.attachment_link.description
Добірка розробок із Бібліотеки «На Урок»

# data[].attributes.headline
Підручники 5 клас НУШ

# data[].attributes.subject
Підручники 5 клас НУШ

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Шкільні підручники онлайн

# data[].attributes.attachment_link.title
Підручники з української мови для 5 класу. Нуш програма 2022 рік

# data[].attributes.attachment_link.description
Електронні підручники з української мови для 5 класу. Нова і стара програма. Всі автори. Роки видання: 2022, 2018, 2013

# data[].attributes.headline
Нова українська школа. Методичний посібник

# data[].attributes.subject
Нова українська школа. Методичний посібник

# data[].attributes.attachment_link.title
ЗОІППО_НУШ_5-6_Науково-метод.посібник.pdf

# data[].attributes.headline
Методичні рекомендації на 2022-2023 навчальний рік

# data[].attributes.subject
Методичні рекомендації на 2022-2023 навчальний рік

# data[].attributes.headline
Огляд і розбір Держстандарту мовно-літературної освітньої галузі 

# data[].attributes.subject
Огляд і розбір Держстандарту мовно-літературної освітньої галузі 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Державний стандарт базової середньої освіти є фундаментальним документом для організації освітнього процесу у 5-9 класах НУШ. Цим нормативом визначено вимоги до обов'язкових результатів навчання школярів залежно від їхніх вікових та індивідуальних особливостей, загальний обсяг навчального навантаження, розподілений за освітніми галузями, структуру та зміст базової середньої освіти. Аби розібратися з орієнтирами для оцінювання навчальних досягнень школярів у мовно-літературній освітній галузі, ми підготували вибірковий огляд Держстандарту для класів (груп) з навчанням мовою корінного народу або національної меншини.

Кожна галузь Держстандарту має реалізовувати потенціал для розвитку всіх ключових компетентностей та наскрізних умінь школярів.

Метою мовно-літературної освітньої галузі є розвиток компетентних мовців і читачів із гуманістичним світоглядом, які володіють українською мовою, читають інформаційні та художні тексти, зокрема класичної та сучасної художньої літератури (української та зарубіжних), здатні спілкуватися мовами корінних народів і національних меншин, іноземними мовами для духовного, культурного та національного самовираження та міжкультурного діалогу, для збагачення емоційно-чуттєвого досвіду, творчої самореалізації, формування ціннісних орієнтацій і ставлень.

Навчальне навантаження

Базовим навчальним планом визначено річний діапазон кількості годин для вивчення кожної освітньої галузі. У 5-6-х класах для класів (груп) з навчанням мовою корінного народу або національної меншини поряд з державною мовою чи з навчанням українською мовою та вивченням мови корінного народу або національної меншини для реалізації мовно-літературної освітньої галузі встановлено обсяг у межах:

мінімального показника, який становить 770 годин;

максимального - 910 годин;

рекомендованого - 805 годин.

Згідно з Типовим навчальним планом діапазон тижневого навчального навантаження цієї освітньої галузі становить від 11 до 13 годин (рекомендовано - 11,5 годин). Для класів (груп) з навчанням мовою корінного народу або національної меншини поряд з державною мовою чи з навчанням українською мовою та вивченням мови корінного народу або національної меншини навчальні години розподілені на вивчення таких навчальних предметів:

Також заклад загальної середньої освіти може обрати для вивчення з 5-го по 9-й клас такі галузеві навчальні предмети:

Резерв навчальних годин (різниця між рекомендованою та мінімальною кількість годин) становить 0,5 години, який може бути розподілений між обов'язковими для вивчення та вибірковими освітніми компонентами.

Базові знання

Держстандартом передбачено, що школярі мають опанувати базові знання мовно-літературної освітньої галузі за такими напрямами:

Передбачається, що на основі здобутих знань з української мови, української літератури, зарубіжної літератури (у перекладі українською мовою) школярі опанують такі вміння та навички:

взаємодія з іншими особами в усній формі, сприймання та використання інформації для досягнення життєвих цілей у різних комунікативних ситуаціях;

сприймання, аналіз, інтерпретація, використання та критична оцінка інформації в інформаційних, художніх текстах класичної та сучасної художньої літератури та медіатекстах для збагачення власного досвіду й духовного розвитку;

висловлення власної думки, почуттів, ставлень та ідей, взаємодія з іншими особами у письмовій формі, зокрема інтерпретуючи інформаційні та художні тексти класичної та сучасної художньої літератури (української та зарубіжної);

взаємодія з іншими особами в цифровому просторі з дотриманням норм літературної мови;

дослідження індивідуального мовлення, використання мови для власної мовної творчості, спостереження та аналіз мовних і літературних явищ.

Компоненти обов'язкових результатів навчання учнів

У Державному стандарті обов'язкові результати навчання учнів позначено індексами. Розберемося, як він розшифровується на прикладі індекса 6 РМЛ 1.2.1-2:

перша цифра вказує на порядковий номер року навчання, на завершення якого очікується досягнення результату навчання (6 клас);

скорочений буквений запис означає освітню галузь (РМЛ - мовно-літературна освітня галузь (мова та література корінного народу/національної меншини)).

Цифри після буквеного запису означають номер:

Отже, досягнення обов'язкових результатів навчання учнів адаптаційного циклу у мовно-літературній освітній галузі очікується по завершенню 6 класу.

Орієнтири для оцінювання результатів навчання учнів у мовно-літературній освітній галузі (мова та література відповідного корінного народу/національної меншини)

Мовно-літературна освітня галузь включає 4 групи споріднених результатів навчання, а саме:
1. Усна взаємодія з іншими особами, сприймання і використання інформації для досягнення життєвих цілей у різних комунікативних ситуаціях
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:
1. Сприймання усної інформації.
Навчальний прогрес характеризується тим, що учні слухають висловлювання у різних формах, сприймають подану в достатньо вільному темпі інформацію відповідного обсягу на відому та частково нову тематику, реагують на почуте, уточнюють важливі для розуміння деталі, передають прихований зміст повідомлення, виражений за допомогою типових невербальних засобів.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів: 1.2. Перетворення інформації з почутого повідомлення в різні форми повідомлень.
До конкретних результатів навчання відноситься вміння усно відтворювати та фіксувати основний зміст почутого повідомлення, акцентувати увагу на окремих деталях, добирати та створювати графічні та візуальні засоби передачі інформації, зокрема щодо літературного твору (фабула, розрізнення персонажів, встановлення зв'язків між ними тощо).
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

стислий та вибірковий переказ змісту почутого повідомлення (зокрема художнього тексту, медіатексту), підпорядковуючи намір висловлення темі та основній думці;

перефразування репліки в діалозі;

самостійне складання простого плану почутого;

використання елементів конспектування (зокрема визначення ключових слів і фраз в почутому повідомленні);

відтворення основної думки і фактів, окремих висловлювань персонажів у літературному творі, що розкривають зміст почутого повідомлення;

унаочнення та візуалізація почутого повідомлення з використанням різних засобів (малюнків, схем, таблиць, коміксів тощо) для відтворення змісту та структурування інформації;

передача враження від почутого повідомлення за допомогою окремих способів і засобів візуалізації.

1.3. Виокремлення усної інформації.
Передбачається, що у ході вивчення навчальних предметів мовно-літературної освітньої галузі учні навчаться добирати інформацію з одного чи кількох джерел відповідно до поставленого завдання або самостійно визначених цілей.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

пошук відповідей на поставлені запитання у почутому повідомленні;

розрізнення відомої та нової для себе інформації;

визначення ключових слів у почутому повідомленні (зокрема художньому тексті, медіатексті).

1.4. Аналіз і інтерпретація усної інформації.
Конкретними результатами навчання учнів є визначення теми та окремих мікротем, основної ідеї та мети, важливих деталей почутого повідомлення, систематизація та узагальнення різних думок, зіставлення почутого з життєвим досвідом, пояснення взаємозв'язку між змістом і формою почутого повідомлення.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

формулювання теми та ідеї усного повідомлення;

визначення основної та другорядної інформації, мікротем, важливих деталей в усному повідомленні;

характеристика особливостей форми почутого повідомлення, зумовлені його змістом;

формулювання основної мети почутого повідомлення;

прогнозування перебігу подальшої комунікації та/або її результата на основі формулювання мети;

аргументоване зіставлення почутого із життєвим досвідом;

виявлення взаємозв'язку змісту або інших компонентів літературного твору (цитат, уривків, епізодів, вчинків персонажів тощо) із власними потребами для особистісного розвитку;

розпізнавання наявних фактів, суджень та аргументів в почутому повідомленні;

формулювання запитань для уточнення розуміння почутого повідомлення.

1.5. Оцінка усної інформації.
Навчальний прогрес характеризується тим, що учні вміють обґрунтовувати своє ставлення до змісту і форми почутого повідомлення, визначають окремі деталі, що сприяють або заважають комунікації.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів: 1.6. Висловлення та обстоювання власних поглядів, ідей, переконань.
Держстандартом передбачено, що школярі мають навчитися конструктивно спілкуватись з використанням типових мовленнєвих конструкцій, обстоювати власну позицію щодо окремих питань, зокрема тих, що порушені в почутому повідомленні.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

доброзичливе висловлення свого ставлення до думок інших осіб, зважаючи на неповноту або суперечливість почутої інформації;

наведення декількох аргументів і прикладів на підтвердження власної позиції за допомогою типових мовленнєвих конструкцій, доречних цитат із тексту для увиразнення власних поглядів, ідей, переконань;

логічне структурування власного повідомлення.

1.7. Використання вербальних і невербальних засобів під час представлення своїх думок.
Передбачається, що школярі навчаться взаємодіяти зі співрозмовниками, супроводжуючи власне мовлення окремими вербальними та невербальними засобами для досягнення комунікативної мети, збагатять власне мовлення окремими засобами художньої виразності.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів: 1.8. Регулювання власного емоційного стану.
Конкретними результатами навчання школярів є пояснення емоційного стану (свого та інших осіб) з увагою до його відтінків, регулювання власних емоцій в комунікації, збагачення міжособистісної комунікації позитивними емоціями.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів: 2. Сприймання, аналіз, інтерпретація, критичне оцінювання інформації в текстах різних видів і використання її для збагачення власного досвіду
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:
2.1. Сприймання тексту.
У ході адаптаційного циклу навчання учні мають навчитися застосовувати основні види читання текстів (цілісних, перерваних, змішаних), усвідомлено користуватися основними складниками джерела інформації та сприймати тексти, зважаючи на контекст створення та читацьке сприйняття
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів: 2.2. Аналіз і інтерпретація тексту.
Держстандартом визначено, що школярі мають навчитися визначати в тексті основні проблеми, пов'язуючи їх із життєвим досвідом, розрізняти відому та нову, головну та другорядну інформацію, визначати тему та основну думку тексту, порівнювати окремі елементи тексту, інтегрувати інформацію, подану в різні способи (словесно, графічно тощо) у межах одного або кількох текстів, характеризувати основні особливості структури та мовного оформлення текстів, що належать до різних стилів і жанрів.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

характеристика порушених в тексті проблем;

проєціювання власного або відомого життєвого досвіду на порушені в тексті проблеми;

пошук відомої та невідомої інформації у тексті;

визначення головної та другорядної інформації у прочитаному тексті;

піддавання сумніву інформації з тексту на підставі розрізнення фактів і суджень про факти;

формулювання теми та основної думки тексту;

виокремлення мікротеми в тексті;

визначення спільних і різних елементів змісту і форми подібних за певними структурними ознаками текстів, творів національної літератури;

поєднання інформації, поданої в різні способи (словесно, графічно тощо) у межах одного або кількох текстів;
розрізнення текстів різних стилів, типів та жанрів у контексті авторського задуму;

розпізнавання та використання основних виражальних засобів;

формулювання висновків відповідно до поставленого завдання на основі аналізу опрацьованого тексту.

2.3. Збагачення естетичного та емоційно-чуттєвого досвіду.
Конкретними результатами навчання школярів є аналіз емоційного стану літературних персонажів та їх вчинків для моделювання власної поведінки й формування базових морально-етичних норм, прояв толерантності, висловлення власних почуттів, вражень та ставлень щодо зображених у тексті людей, подій, ситуацій.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів: 2.4. Оцінка тексту.
У ході адаптаційного циклу навчання учні мають навчитися пояснювати значення та визначати актуальність і несуперечливість здобутої інформації в контексті власного досвіду для розв'язання визначених завдань, встановлює актуальність і несуперечливість інформації в тексті (зокрема художньому тексті, медіатексті) на основі власного досвіду.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів: 2.5. Вибір текстів для читання.
Держстандартом встановлено, що школярі мають навчитися обирати тексти, зокрема твори національної літератури різних стилів і жанрів, наводити окремі аргументи щодо свого вибору, використовувати надійні джерела для добору текстів (зокрема художніх текстів, медіатекстів).
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
2.6. Перетворення текстової інформації.

Очікуваним результатом навчання школярів є передача текстів словесно (переказ, конспект тощо), графічно (схема, таблиця тощо), трансформація графічної інформації на основі одного джерела в текстову, зокрема з використанням мультимедійних засобів.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів: 2.7. Творче читання.
Держстандартом встановлено, що школярі мають навчитися експериментувати з текстом за аналогією та створювати елементи власного медіатексту на основі прочитаного.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

творче опрацювання прочитаного тексту, у разі потреби змінюючи персонажів, додаючи окремі епізоди, переказуючи прочитане з позиції одного з персонажів тощо;

створення власного медійного продукту (мультфільма, театральної сценки, відеоролика, блогу тощо) за мотивами прочитаного.

3. Висловлювання думок, почуттів і ставлень, письмова взаємодія з іншими особами, зокрема інтерпретація літературних творів українських і зарубіжних письменників; взаємодія з іншими особами у цифровому середовищі, дотримання норм літературної мови
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:
3.1. Створення письмового висловлення.
У ході адаптаційного циклу навчання школярі мають навчитися записувати (від руки або з використанням спеціальних, зокрема цифрових, пристроїв) власні міркування або інформацію з різних джерел, створювати та самостійно презентувати тексти на визначену тематику, дотримуватись основних засад академічної доброчесності та мовних норм, добирати потрібні мовні засоби, дотримуючись основних мовних норм.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів: 3.2. Письмова взаємодія в режимі реального часу (у цифровому середовищі).
Конкретними результатами навчання учнів є створення невеликих типових повідомлень/ медіатекстів на захищених цифрових сервісах і в соціальних мережах щодо проблем, пов'язаних з особистим досвідом та освітньою діяльністю, участь в онлайн-дискусіях, розпізнавання розбіжностей в думках співрозмовників і толерантне обстоювання власної позиції, дотримання норм етикету, основ безпечної поведінки у цифровому середовищі та принципів академічної доброчесності.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
створення невеликих типових повідомлень на захищених цифрових сервісах і в соціальних мережах;

висловлення щодо проблем, пов'язаних із власним життєвим досвідом, зокрема навчанням, читацькою практикою у захищеному цифровому середовищі;

дискутування в онлайн-середовищі на знайомі теми, які пов'язані із власним життєвим досвідом, навчанням, уподобаннями тощо;

порівняння позицій учасників дискусії;

толерантне обстоювання власної позиції, звертання уваги на спільні і різні думки учасників дискусії;

дотримання норм етикету під час онлайн-спілкування;

взаємодія з іншими особами у цифровому середовищі, дбаючи про безпеку;

дотримання принципів академічної доброчесності під час онлайн-взаємодії.

3.3. Редагування письмових текстів
Передбачається, що під час вивчення навчальних предметів мовно-літературної освітньої галузі учні навчаться виявляти та виправляти помилки, допущені в тексті, аналізувати та вдосконалювати зміст написаного, обирати доцільні способи вдосконалення власного мовлення.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

виправлення помилок у змісті, будові та мовному оформленні власних висловлень;

пояснення окремих виправлень;

аналіз змісту написаного з погляду цілісності та повноти викладу;

коригування тексту на основі проведеного аналізу;

доповнення та/або зміна окремих частин тексту відповідно до теми та мети висловлювання;

вдосконалення письмового тексту;

визначення способів запобігання помилкам у власному мовленні;

демонстрація здатності до конструктивної взаємодії в процесі редагування.

4. Дослідження індивідуального мовлення, використання мови для власної мовної творчості, спостереження за мовними та літературними явищами, їх аналіз
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:
4.1. Дослідження мовних явищ.
Навчальний прогрес характеризується тим, що учні вміють використовувати знання про закономірності функціонування мовних одиниць для вдосконалення власного мовлення, спостерігати за окремими мовними явищами в мовленні, зокрема на прикладі літературних творів.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів: 4.2. Використання знань з мови в мовленнєвій творчості.
Держстандартом передбачено, що школярі мають навчитися виявляти власні мовні вподобання під час добору мовних засобів, імпровізувати з окремими художніми засобами, використовувати твори мистецтва як засіб комунікації з іншими особами та збагачувати власне мовлення за допомогою різноманітних джерел.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
Бажаєте отримати практичні поради для реалізації Держстандарту мовно-літературної освітньої галузі та дізнатися про секрети ефективного викладання навчальних предметів? Перегляньте предметні інтенсиви "Література в 5 класі НУШ" та "Українська мова в 5 класі НУШ" у запису!

# data[].attributes.attachment_link.title
Огляд і розбір Держстандарту мовно-літературної освітньої галузі (мова та література корінного народу/національної меншини)

# data[].attributes.attachment_link.description
Державний стандарт базової середньої освіти є фундаментальним документом для організації освітнього процесу у 5-9 класах НУШ. Цим нормативом визначено вимоги до обов'язкових результатів навчання школярів залежно від їхніх вікових та індивідуальних особливостей, загальний обсяг навчального навантаження, розподілений за освітніми галузями, структуру та зміст базової середньої освіти.

# data[].attributes.headline
Модельна навчальна програма. Голуб Н.Б., Горошкіна О. М.

# data[].attributes.subject
Модельна навчальна програма. Голуб Н.Б., Горошкіна О. М.

# data[].attributes.headline
Огляд і розбір Держстандарту мовно-літературної освітньої галузі

# data[].attributes.subject
Огляд і розбір Держстандарту мовно-літературної освітньої галузі

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Державний стандарт базової середньої освіти є фундаментальним документом для організації освітнього процесу у 5-9 класах НУШ. Цим нормативом визначено вимоги до обов'язкових результатів навчання школярів залежно від їхніх вікових та індивідуальних особливостей, загальний обсяг навчального навантаження, розподілений за освітніми галузями, структуру та зміст базової середньої освіти. Аби розібратися з орієнтирами для оцінювання навчальних досягнень школярів у мовно-літературній освітній галузі, ми підготували вибірковий огляд Держстандарту для класів (груп) з навчанням мовою корінного народу або національної меншини.

Кожна галузь Держстандарту має реалізовувати потенціал для розвитку всіх ключових компетентностей та наскрізних умінь школярів.

Метою мовно-літературної освітньої галузі є розвиток компетентних мовців і читачів із гуманістичним світоглядом, які володіють українською мовою, читають інформаційні та художні тексти, зокрема класичної та сучасної художньої літератури (української та зарубіжних), здатні спілкуватися мовами корінних народів і національних меншин, іноземними мовами для духовного, культурного та національного самовираження та міжкультурного діалогу, для збагачення емоційно-чуттєвого досвіду, творчої самореалізації, формування ціннісних орієнтацій і ставлень.

Навчальне навантаження

Базовим навчальним планом визначено річний діапазон кількості годин для вивчення кожної освітньої галузі. У 5-6-х класах для класів (груп) з навчанням мовою корінного народу або національної меншини поряд з державною мовою чи з навчанням українською мовою та вивченням мови корінного народу або національної меншини для реалізації мовно-літературної освітньої галузі встановлено обсяг у межах:

мінімального показника, який становить 770 годин;

максимального - 910 годин;

рекомендованого - 805 годин.

Згідно з Типовим навчальним планом діапазон тижневого навчального навантаження цієї освітньої галузі становить від 11 до 13 годин (рекомендовано - 11,5 годин). Для класів (груп) з навчанням мовою корінного народу або національної меншини поряд з державною мовою чи з навчанням українською мовою та вивченням мови корінного народу або національної меншини навчальні години розподілені на вивчення таких навчальних предметів:

Також заклад загальної середньої освіти може обрати для вивчення з 5-го по 9-й клас такі галузеві навчальні предмети:

Резерв навчальних годин (різниця між рекомендованою та мінімальною кількість годин) становить 0,5 години, який може бути розподілений між обов'язковими для вивчення та вибірковими освітніми компонентами.

Базові знання

Держстандартом передбачено, що школярі мають опанувати базові знання мовно-літературної освітньої галузі за такими напрямами:

Передбачається, що на основі здобутих знань з української мови, української літератури, зарубіжної літератури (у перекладі українською мовою) школярі опанують такі вміння та навички:

взаємодія з іншими особами в усній формі, сприймання та використання інформації для досягнення життєвих цілей у різних комунікативних ситуаціях;

сприймання, аналіз, інтерпретація, використання та критична оцінка інформації в інформаційних, художніх текстах класичної та сучасної художньої літератури та медіатекстах для збагачення власного досвіду й духовного розвитку;

висловлення власної думки, почуттів, ставлень та ідей, взаємодія з іншими особами у письмовій формі, зокрема інтерпретуючи інформаційні та художні тексти класичної та сучасної художньої літератури (української та зарубіжної);

взаємодія з іншими особами в цифровому просторі з дотриманням норм літературної мови;

дослідження індивідуального мовлення, використання мови для власної мовної творчості, спостереження та аналіз мовних і літературних явищ.

Компоненти обов'язкових результатів навчання учнів

У Державному стандарті обов'язкові результати навчання учнів позначено індексами. Розберемося, як він розшифровується на прикладі індекса 6 РМЛ 1.2.1-2:

перша цифра вказує на порядковий номер року навчання, на завершення якого очікується досягнення результату навчання (6 клас);

скорочений буквений запис означає освітню галузь (РМЛ - мовно-літературна освітня галузь (мова та література корінного народу/національної меншини)).

Цифри після буквеного запису означають номер:

Отже, досягнення обов'язкових результатів навчання учнів адаптаційного циклу у мовно-літературній освітній галузі очікується по завершенню 6 класу.

Орієнтири для оцінювання результатів навчання учнів у мовно-літературній освітній галузі (мова та література відповідного корінного народу/національної меншини)

Мовно-літературна освітня галузь включає 4 групи споріднених результатів навчання, а саме:
1. Усна взаємодія з іншими особами, сприймання і використання інформації для досягнення життєвих цілей у різних комунікативних ситуаціях
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:
1. Сприймання усної інформації.
Навчальний прогрес характеризується тим, що учні слухають висловлювання у різних формах, сприймають подану в достатньо вільному темпі інформацію відповідного обсягу на відому та частково нову тематику, реагують на почуте, уточнюють важливі для розуміння деталі, передають прихований зміст повідомлення, виражений за допомогою типових невербальних засобів.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів: 1.2. Перетворення інформації з почутого повідомлення в різні форми повідомлень.
До конкретних результатів навчання відноситься вміння усно відтворювати та фіксувати основний зміст почутого повідомлення, акцентувати увагу на окремих деталях, добирати та створювати графічні та візуальні засоби передачі інформації, зокрема щодо літературного твору (фабула, розрізнення персонажів, встановлення зв'язків між ними тощо).
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

стислий та вибірковий переказ змісту почутого повідомлення (зокрема художнього тексту, медіатексту), підпорядковуючи намір висловлення темі та основній думці;

перефразування репліки в діалозі;

самостійне складання простого плану почутого;

використання елементів конспектування (зокрема визначення ключових слів і фраз в почутому повідомленні);

відтворення основної думки і фактів, окремих висловлювань персонажів у літературному творі, що розкривають зміст почутого повідомлення;

унаочнення та візуалізація почутого повідомлення з використанням різних засобів (малюнків, схем, таблиць, коміксів тощо) для відтворення змісту та структурування інформації;

передача враження від почутого повідомлення за допомогою окремих способів і засобів візуалізації.

1.3. Виокремлення усної інформації.
Передбачається, що у ході вивчення навчальних предметів мовно-літературної освітньої галузі учні навчаться добирати інформацію з одного чи кількох джерел відповідно до поставленого завдання або самостійно визначених цілей.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

пошук відповідей на поставлені запитання у почутому повідомленні;

розрізнення відомої та нової для себе інформації;

визначення ключових слів у почутому повідомленні (зокрема художньому тексті, медіатексті).

1.4. Аналіз і інтерпретація усної інформації.
Конкретними результатами навчання учнів є визначення теми та окремих мікротем, основної ідеї та мети, важливих деталей почутого повідомлення, систематизація та узагальнення різних думок, зіставлення почутого з життєвим досвідом, пояснення взаємозв'язку між змістом і формою почутого повідомлення.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

формулювання теми та ідеї усного повідомлення;

визначення основної та другорядної інформації, мікротем, важливих деталей в усному повідомленні;

характеристика особливостей форми почутого повідомлення, зумовлені його змістом;

формулювання основної мети почутого повідомлення;

прогнозування перебігу подальшої комунікації та/або її результата на основі формулювання мети;

аргументоване зіставлення почутого із життєвим досвідом;

виявлення взаємозв'язку змісту або інших компонентів літературного твору (цитат, уривків, епізодів, вчинків персонажів тощо) із власними потребами для особистісного розвитку;

розпізнавання наявних фактів, суджень та аргументів в почутому повідомленні;

формулювання запитань для уточнення розуміння почутого повідомлення.

1.5. Оцінка усної інформації.
Навчальний прогрес характеризується тим, що учні вміють обґрунтовувати своє ставлення до змісту і форми почутого повідомлення, визначають окремі деталі, що сприяють або заважають комунікації.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів: 1.6. Висловлення та обстоювання власних поглядів, ідей, переконань.
Держстандартом передбачено, що школярі мають навчитися конструктивно спілкуватись з використанням типових мовленнєвих конструкцій, обстоювати власну позицію щодо окремих питань, зокрема тих, що порушені в почутому повідомленні.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

доброзичливе висловлення свого ставлення до думок інших осіб, зважаючи на неповноту або суперечливість почутої інформації;

наведення декількох аргументів і прикладів на підтвердження власної позиції за допомогою типових мовленнєвих конструкцій, доречних цитат із тексту для увиразнення власних поглядів, ідей, переконань;

логічне структурування власного повідомлення.

1.7. Використання вербальних і невербальних засобів під час представлення своїх думок.
Передбачається, що школярі навчаться взаємодіяти зі співрозмовниками, супроводжуючи власне мовлення окремими вербальними та невербальними засобами для досягнення комунікативної мети, збагатять власне мовлення окремими засобами художньої виразності.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів: 1.8. Регулювання власного емоційного стану.
Конкретними результатами навчання школярів є пояснення емоційного стану (свого та інших осіб) з увагою до його відтінків, регулювання власних емоцій в комунікації, збагачення міжособистісної комунікації позитивними емоціями.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів: 2. Сприймання, аналіз, інтерпретація, критичне оцінювання інформації в текстах різних видів і використання її для збагачення власного досвіду
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:
2.1. Сприймання тексту.
У ході адаптаційного циклу навчання учні мають навчитися застосовувати основні види читання текстів (цілісних, перерваних, змішаних), усвідомлено користуватися основними складниками джерела інформації та сприймати тексти, зважаючи на контекст створення та читацьке сприйняття
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів: 2.2. Аналіз і інтерпретація тексту.
Держстандартом визначено, що школярі мають навчитися визначати в тексті основні проблеми, пов'язуючи їх із життєвим досвідом, розрізняти відому та нову, головну та другорядну інформацію, визначати тему та основну думку тексту, порівнювати окремі елементи тексту, інтегрувати інформацію, подану в різні способи (словесно, графічно тощо) у межах одного або кількох текстів, характеризувати основні особливості структури та мовного оформлення текстів, що належать до різних стилів і жанрів.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

характеристика порушених в тексті проблем;

проєціювання власного або відомого життєвого досвіду на порушені в тексті проблеми;

пошук відомої та невідомої інформації у тексті;

визначення головної та другорядної інформації у прочитаному тексті;

піддавання сумніву інформації з тексту на підставі розрізнення фактів і суджень про факти;

формулювання теми та основної думки тексту;

виокремлення мікротеми в тексті;

визначення спільних і різних елементів змісту і форми подібних за певними структурними ознаками текстів, творів національної літератури;

поєднання інформації, поданої в різні способи (словесно, графічно тощо) у межах одного або кількох текстів;
розрізнення текстів різних стилів, типів та жанрів у контексті авторського задуму;

розпізнавання та використання основних виражальних засобів;

формулювання висновків відповідно до поставленого завдання на основі аналізу опрацьованого тексту.

2.3. Збагачення естетичного та емоційно-чуттєвого досвіду.
Конкретними результатами навчання школярів є аналіз емоційного стану літературних персонажів та їх вчинків для моделювання власної поведінки й формування базових морально-етичних норм, прояв толерантності, висловлення власних почуттів, вражень та ставлень щодо зображених у тексті людей, подій, ситуацій.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів: 2.4. Оцінка тексту.
У ході адаптаційного циклу навчання учні мають навчитися пояснювати значення та визначати актуальність і несуперечливість здобутої інформації в контексті власного досвіду для розв'язання визначених завдань, встановлює актуальність і несуперечливість інформації в тексті (зокрема художньому тексті, медіатексті) на основі власного досвіду.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів: 2.5. Вибір текстів для читання.
Держстандартом встановлено, що школярі мають навчитися обирати тексти, зокрема твори національної літератури різних стилів і жанрів, наводити окремі аргументи щодо свого вибору, використовувати надійні джерела для добору текстів (зокрема художніх текстів, медіатекстів).
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
2.6. Перетворення текстової інформації.

Очікуваним результатом навчання школярів є передача текстів словесно (переказ, конспект тощо), графічно (схема, таблиця тощо), трансформація графічної інформації на основі одного джерела в текстову, зокрема з використанням мультимедійних засобів.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів: 2.7. Творче читання.
Держстандартом встановлено, що школярі мають навчитися експериментувати з текстом за аналогією та створювати елементи власного медіатексту на основі прочитаного.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

творче опрацювання прочитаного тексту, у разі потреби змінюючи персонажів, додаючи окремі епізоди, переказуючи прочитане з позиції одного з персонажів тощо;

створення власного медійного продукту (мультфільма, театральної сценки, відеоролика, блогу тощо) за мотивами прочитаного.

3. Висловлювання думок, почуттів і ставлень, письмова взаємодія з іншими особами, зокрема інтерпретація літературних творів українських і зарубіжних письменників; взаємодія з іншими особами у цифровому середовищі, дотримання норм літературної мови
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:
3.1. Створення письмового висловлення.
У ході адаптаційного циклу навчання школярі мають навчитися записувати (від руки або з використанням спеціальних, зокрема цифрових, пристроїв) власні міркування або інформацію з різних джерел, створювати та самостійно презентувати тексти на визначену тематику, дотримуватись основних засад академічної доброчесності та мовних норм, добирати потрібні мовні засоби, дотримуючись основних мовних норм.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів: 3.2. Письмова взаємодія в режимі реального часу (у цифровому середовищі).
Конкретними результатами навчання учнів є створення невеликих типових повідомлень/ медіатекстів на захищених цифрових сервісах і в соціальних мережах щодо проблем, пов'язаних з особистим досвідом та освітньою діяльністю, участь в онлайн-дискусіях, розпізнавання розбіжностей в думках співрозмовників і толерантне обстоювання власної позиції, дотримання норм етикету, основ безпечної поведінки у цифровому середовищі та принципів академічної доброчесності.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
створення невеликих типових повідомлень на захищених цифрових сервісах і в соціальних мережах;

висловлення щодо проблем, пов'язаних із власним життєвим досвідом, зокрема навчанням, читацькою практикою у захищеному цифровому середовищі;

дискутування в онлайн-середовищі на знайомі теми, які пов'язані із власним життєвим досвідом, навчанням, уподобаннями тощо;

порівняння позицій учасників дискусії;

толерантне обстоювання власної позиції, звертання уваги на спільні і різні думки учасників дискусії;

дотримання норм етикету під час онлайн-спілкування;

взаємодія з іншими особами у цифровому середовищі, дбаючи про безпеку;

дотримання принципів академічної доброчесності під час онлайн-взаємодії.

3.3. Редагування письмових текстів
Передбачається, що під час вивчення навчальних предметів мовно-літературної освітньої галузі учні навчаться виявляти та виправляти помилки, допущені в тексті, аналізувати та вдосконалювати зміст написаного, обирати доцільні способи вдосконалення власного мовлення.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

виправлення помилок у змісті, будові та мовному оформленні власних висловлень;

пояснення окремих виправлень;

аналіз змісту написаного з погляду цілісності та повноти викладу;

коригування тексту на основі проведеного аналізу;

доповнення та/або зміна окремих частин тексту відповідно до теми та мети висловлювання;

вдосконалення письмового тексту;

визначення способів запобігання помилкам у власному мовленні;

демонстрація здатності до конструктивної взаємодії в процесі редагування.

4. Дослідження індивідуального мовлення, використання мови для власної мовної творчості, спостереження за мовними та літературними явищами, їх аналіз
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:
4.1. Дослідження мовних явищ.
Навчальний прогрес характеризується тим, що учні вміють використовувати знання про закономірності функціонування мовних одиниць для вдосконалення власного мовлення, спостерігати за окремими мовними явищами в мовленні, зокрема на прикладі літературних творів.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів: 4.2. Використання знань з мови в мовленнєвій творчості.
Держстандартом передбачено, що школярі мають навчитися виявляти власні мовні вподобання під час добору мовних засобів, імпровізувати з окремими художніми засобами, використовувати твори мистецтва як засіб комунікації з іншими особами та збагачувати власне мовлення за допомогою різноманітних джерел.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
Бажаєте отримати практичні поради для реалізації Держстандарту мовно-літературної освітньої галузі та дізнатися про секрети ефективного викладання навчальних предметів? Перегляньте предметні інтенсиви "Література в 5 класі НУШ" та "Українська мова в 5 класі НУШ" у запису!

# data[].attributes.attachment_link.title
Огляд і розбір Держстандарту мовно-літературної освітньої галузі (мова та література корінного народу/національної меншини)

# data[].attributes.attachment_link.description
Державний стандарт базової середньої освіти є фундаментальним документом для організації освітнього процесу у 5-9 класах НУШ. Цим нормативом визначено вимоги до обов'язкових результатів навчання школярів залежно від їхніх вікових та індивідуальних особливостей, загальний обсяг навчального навантаження, розподілений за освітніми галузями, структуру та зміст базової середньої освіти.

# data[].attributes.headline
Розробки уроків

# data[].attributes.subject
Розробки уроків

# data[].attributes.attachment_link.title
Розробки уроків української мови для 5 класу за О. Заболотним, В. Заболотним

# data[].attributes.attachment_link.description
Українська мова. О. Заболотний, В. Заболотний. 5 клас

# data[].attributes.headline
Огляд і розбір Держстандарту технологічної освітньої галузі

# data[].attributes.subject
Огляд і розбір Держстандарту технологічної освітньої галузі

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Результативність впровадження реформи НУШ у базову середню школу залежить від ґрунтовного опрацювання та дотримання нормативних документів і педагогічної майстерності вчителя. Аби допомогти педагогам, які викладатимуть Технології у 5-х класах, розібратися з вимогами до результатів навчання школярів, ми підготували вибірковий огляд Держстандарту технологічної освітньої галузі.

Держстандартом визначено 9 освітніх галузей, кожна з яких має реалізувати потенціал для розвитку всіх ключових компетентностей та наскрізних умінь школярів.

Метою технологічної освітньої галузі є реалізація творчого потенціалу учня, формування критичного та технічного мислення, готовності до зміни навколишнього природного середовища без заподіяння йому шкоди засобами сучасних технологій і дизайну, здатності до підприємливості та інноваційної діяльності, партнерської взаємодії, використання техніки і технологій для задоволення власних потреб, культурного та національного самовираження.

Навчальне навантаження

Базовим навчальним планом визначено річний діапазон кількості годин для вивчення кожної освітньої галузі. У 5-6-х класах закладів загальної середньої освіти з українською мовою навчання для реалізації технологічної освітньої галузі встановлено обсяг у межах:

мінімального показника, який становить 70 годин;

максимального - 210 годин;

рекомендованого -140 годин.

Згідно з Типовим навчальним планом діапазон тижневого навчального навантаження цієї освітньої галузі у 5-х класах становить від 1 до 3 годин (рекомендовано - 2 години). Резерв навчальних годин (різниця між рекомендованою та мінімальною кількість годин) становить 1 годину, який може бути розподілений між обов'язковими для вивчення та вибірковими освітніми компонентами.

Базові знання

Держстандартом передбачено, що школярі мають опанувати базові знання технологічної освітньої галузі за такими напрямами:

проєктування;

основи графічної грамотності;

технології виготовлення виробу;

оцінювання і презентація результатів;

декоративно-ужиткове мистецтво;

сучасна техніка і технології;

самозарадність у побуті.

Передбачається, що на основі здобутих знань школярі опанують такі вміння та навички:

формулювання ідеї та втілення задуму в готовий продукт за алгоритмом проєктно-технологічної діяльності;

творче застосування традиційних і сучасних технологій;

ефективне використання техніки, технологій та матеріалів без заподіяння шкоди навколишньому природному середовищу;

турбота про власний побут, задоволення власних потреб та потреб інших осіб.

Компоненти обов'язкових результатів навчання учнів

У Державному стандарті обов'язкові результати навчання учнів позначено індексами. Розберемося, як він розшифровується на прикладі індекса 6 ТЕО 1.2.1-2:

перша цифра вказує на порядковий номер року навчання, на завершення якого очікується досягнення результату навчання (6 клас);

скорочений буквений запис означає освітню галузь (ТЕО - технологічна освітня галузь).

Цифри після буквеного запису означають номер:

групи споріднених результатів навчання (1);

загальних результатів навчання учнів, через які реалізується компетентнісний потенціал галузі (2);

конкретних результатів навчання учнів, що визначають їхній навчальний прогрес за освітніми циклами (1);

орієнтир для оцінювання, на основі якого визначається рівень досягнення учнями результатів навчання (2).

Отже, досягнення обов'язкових результатів навчання учнів адаптаційного циклу у технологічній освітній галузі очікується по завершенню 6 класу.

Орієнтири для оцінювання результатів навчання учнів у технологічній освітній галузі

Технологічна освітня галузь включає 4 групи споріднених результатів навчання, а саме:
1. Втілення задуму в готовий продукт за алгоритмом проектно-технологічної діяльності
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:
1.1. Проєктування особистісного і соціально значущого виробу.
Навчальний прогрес характеризується тим, що учні вміють генерувати задум, обирати та конструювати об'єкт проєктування, формулювати мету проєктно-технологічної діяльності, читати та використовувати графічні зображення, орієнтуватися в доборі матеріалів (визначати їх кількість і вартість), формулювати послідовність технологічних операцій для реалізації проєктованого виробу самостійно або за допомогою вчителя чи інших осіб.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

обговорення спільно з учителем чи іншими особами особистісних та соціально важливих потреб у створенні виробів, спираючись на власні знання та судження;

обговорення мети проєктно-технологічної діяльності;

планування основних завдань та результатів проєктно-технологічної діяльності;

критична оцінка власних можливостей, наявного досвіду для виконання поставлених завдань, зокрема в групі;

опис ймовірних труднощів і ризиків у процесі реалізації задуму в готовий виріб;

обговорення та визначення раціонального застосування цифрових пристроїв на різних етапах проєктно-технологічної діяльності;

здійснення пошуку та вибір моделі-аналогу відповідно до запланованого об'єкта проєктування;

обговорення ідеї, конструктивна взаємодія з іншими особами у процесі комбінування власної моделі на основі аналізу найкращих ознак моделей-аналогів;

застосування методів проєктування відповідно до індивідуальних здібностей та власних інтересів з метою втілення творчих ідей в конструкції виробу;

продукування та відображення творчого задуму у зручній формі;

оцінка власних результатів художнього конструювання виробу;

планування послідовності дій для виготовлення моделі виробу, орієнтовних строків їх виконання, можливості використання цифрових засобів;

визначення технічних характеристик моделі виробу (технічний опис об'єкта проектування);

виконання технічного малюнку або ескізу деталей моделі виробу, зазначення інформації, необхідної для його виготовлення;

добір матеріалів для виготовлення виробу та розрахування витрат на них;

визначення послідовності технологічних операцій виготовлення проєктованого виробу;

добір необхідних інструментів і пристосувань відповідно до визначеної технологічної послідовності;

створення технологічної картки, застосування цифрових пристроїв та графічних редакторів (у разі потреби).

1.2. Виготовлення проєктованого виробу за визначеною технологічною послідовністю.
Держстандартом визначено, що учні мають навчитися організовувати роботу для виготовлення проєктованого виробу за визначеною послідовністю, застосовувати технології обробки різних матеріалів, розраховувати час на виконання технологічних операцій, оцінювати ризики, пов'язані з виготовленням проектованого виробу, демонструвати належні особистісні якості в роботі під час виготовлення виробу.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

підготовка потрібних інструментів і пристосувань для роботи;

праця відповідно до наданої інструкції, за потреби розподіляючи частини роботи;

використання інструментів та пристосувань з дотриманням правил безпечної праці та санітарних норм;

аргументований добір способів оброблення матеріалів відповідно до їх властивостей і характеристик;

виконання запланованих технологічних операцій у визначеній послідовності, раціональний розподіл часу;

оцінка ризиків, пов'язаних з виготовленням виробу, за потреби пошук способів їх усунення;

демонстрація в роботі зосередженості, акуратності, обережності, відповідальності тощо;

контроль та оцінка процесу та якості виготовлення виробу, у разі потреби виправлення недоліків;

виявлення поваги до власних або чужих результатів проєктно-технологічної діяльності.

1.3. Оцінка та презентація результатів проєктно-технологічної діяльності.
До конкретних результатів навчання учнів відноситься вміння оцінювати та презентувати результати власної чи спільної проєктно-технологічної діяльності на основі заданих критеріїв, усувати наслідки допущених помилок, відстежувати власний навчальний поступ та аналізувати набутий освітній досвід як стимул для подальших досягнень.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

аналіз відповідності результатів власної чи спільної проєктно-технологічної діяльності її меті та виробленим критеріям;

визначення ефективності використання матеріальних і часових ресурсів, способів організації проєктно-технологічної діяльності;

оцінка особистісної і соціальної важливості створеного виробу;

критичне формулювання власних суджень, аргументоване обстоювання їх з урахуванням пропозицій інших осіб;

виявлення недоліків і виправлення допущених помилок, їх аналіз;

добір відповідно до мети і змісту проєктно-технологічної діяльності форм і засобів презентації;

представлення результатів власної/спільної проектно-технологічної діяльності;

виявлення поваги до власних чи спільних результатів проєктно-технологічної діяльності;

застосування цифрових пристроїв та інформаційного середовища у разі потреби для презентації результатів проєктування;

визначення свого рівня навчальних досягнень спільно з учителем чи іншими особами;

обговорення перспектив подальшої проєктно-технологічної діяльності, способів її вдосконалення;

планування подальшої проєктно-технологічної діяльності на основі набутого досвіду для реалізації власних інтересів, здібностей, можливостей.

2. Творче застосування традиційних і сучасних технологій декоративно-ужиткового мистецтва
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:
2.1. Ідентифікація видів декоративно-ужиткового мистецтва.
Передбачається, що у ході адаптаційного циклу навчання учні навчаться розрізняти, аналізувати та доцільно поширювати інформацію про види декоративно-ужиткового мистецтва, обґрунтовувати його значення в житті людини та народу.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

розпізнавання матеріалів та інструментів, які використовуються в основних видах декоративно-ужиткового мистецтва, спираючись на власні знання;

називає твори відомих українських майстрів декоративно-ужиткового мистецтва;

використання кількох джерел інформації про традиції та сучасні тенденції в декоративно-ужитковому мистецтві, визначення її достовірності;

оцінка та обґрунтування значення декоративно-ужиткового мистецтва у власному житті на основі зібраної інформації;

вирізнення автентичних виробів декоративно-ужиткового мистецтва за характерними ознаками під час роботи над проєктом.

2.2. Застосування технологій декоративно-ужиткового мистецтва.
Конкретними результатами навчання є вміння учнів використовувати ідеї декоративно-ужиткового мистецтва у власній творчості (створенні виробу), вивчати можливості реалізації створених виробів в етностилі.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

використання опрацьованої культурологічної інформації про технології декоративно-ужиткового мистецтва і техніки художнього оздоблення у проєктуванні виробів;

застосування технології і техніки декоративно-ужиткового мистецтва у процесі виготовлення та відповідно оздоблення готових виробів, естетизація власного побуту тощо;

ініціативність та партнерська взаємодія у процесі спільної роботи із створення виробу техніками декоративно-ужиткового мистецтва.

3. Ефективне використання техніки і матеріалів без заподіяння шкоди навколишньому середовищу
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:
3.1. Визначення ризиків впливу сучасних матеріалів, техніки і технологій для навколишнього середовища.
Держстандартом передбачено, що учні навчаться оцінювати користь та небезпеку технічного прогресу для навколишнього середовища, визначати види матеріалів за їх властивостями, зокрема для користі власного здоров'я та здоров'я інших осіб, оперувати інформацією про основні види матеріалів і техніки.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

осмислене наведення прикладів глобалізаційних процесів, які докорінно змінили світ у ХХІ столітті;

обговорення ймовірного розвитку технологій у різних сферах діяльності людини;

пояснення доцільності відмови людства від використання одноразових виробів із синтетичних та інших шкідливих матеріалів;

генерування ідей, які можуть бути корисними для збереження навколишнього середовища і сталого (збалансованого) розвитку;

доведення переваг використання вторинних матеріальних ресурсів у реалізації нових проєктів;

розпізнавання основних видів конструкційних матеріалів за їх властивостями (технологічними, механічними, фізичними, гігієнічними);

визначення цінності гігієнічних властивостей матеріалів натурального походження для здоров'я людини та покращення якості життя;

створення екологічних виробів із урахуванням гігієнічних властивостей матеріалів;

розрізнення достовірної та недостовірної інформації про матеріали і техніку, звертаючись до першоджерел;

аналіз інформації про матеріали і техніку, використання її для розв'язання практичних завдань у побуті;

читання та розшифрування маркування товарів, товарних та інших знаків, зокрема з використанням цифрових пристроїв.

3.2. Ощадне використання матеріалів.
Конкретними результатами навчання учнів є демонстрація відповідальності за збереження навколишнього середовища, зокрема за сортування відходів, критична оцінка джерел інформації про матеріали та обґрунтоване їх використання.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

аргументування вичерпності природних ресурсів;

висловлення суджень стосовно наслідків власних дій для навколишнього середовища;

аргументована та доцільна заміна природних матеріалів вторинними матеріальними ресурсами;

дотримання правил сортування відходів під час роботи над проєктом і в побуті;

пояснення перевіреної інформації про доцільність застосування різних матеріалів, їх повторне використання;

аналіз ефективності дібраних матеріалів для створення виробу і визначення ризиків їх використання;

розрахунок потрібної кількості матеріалів для виготовлення спроєктованого виробу;

ощадне використання матеріалів під час виготовлення виробу;

застосування технологій обробки вторинних матеріалів для створення нових виробів.

4. Турбота про власний побут, задоволення власних потреб і потреб інших осіб
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:
4.1. Організація власної діяльності у побуті.
Передбачається, що у ході адаптаційного циклу навчання учні навчаться планувати власну діяльність у побуті відповідно до власних потреб або потреб інших осіб, удосконалювати власний чи спільний життєвий простір у різних сферах побутової діяльності (інтер'єр, одяг, харчування тощо).
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

визначення власних/чужих потреб в організації побуту;

аналіз власного досвіду та можливостей в побутовій діяльності;

планування трудових дій для виконання побутових завдань самостійно або у співпраці з іншими особами;

розрізнення та опис основних стилів в різних сферах життєдіяльності людини;

розрізнення корисних для здоров'я елементів життєвого простору, обґрунтування раціональності їх використання;

оцінка споживацьких якостей, естетичного вигляду та корисності для здоров'я обраного чи створеного виробу;

проведення проєктно-технологічної діяльності стосовно розв'язання побутових проблем, самообслуговування;

облаштування або вдосконалення власного життєвого простору з урахуванням власних потреб, потреб інших осіб.

4.2. Вирішення практичних завдань в побуті.
До конкретних результатів навчання учнів відноситься пошук і відбір актуальної інформації про види побутової техніки, її призначення, застосування та технічні характеристики, дотримання правил використання технічних пристроїв, різних матеріалів у побутових умовах.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

усвідомлене формулювання завдань у співпраці з іншими особами відповідно до власних потреб у побуті;

розрізнення видів побутової техніки за функціональним призначенням відповідно до визначених завдань;

читання та поясненняє своїми словами технічної інформації, схем, інших графічних зображень про побутову техніку в інструкціях із застосуванням інформаційних джерел і використанням цифрових пристроїв;

пропонування способів використання різних видів побутової техніки для вирішення побутових завдань;

пояснення загальних принципів роботи побутової техніки відповідно до її функцій та призначення;

дотримання встановлених вимог до техніки безпеки під час експлуатації технічних пристроїв у побутових умовах.

А якщо ви бажаєте дізнатися про особливості технологічної підготовки учнів НУШ відповідно до Держстандартів та отримати практичні кейси з розробки та реалізації проєктів технологічного напряму, запрошуємо вас зареєструватися на курс Вікторії Бартюк "Технологічна підготовка учнів засобами STEM, STEAM-навчання".

# data[].attributes.attachment_link.title
Огляд і розбір Держстандарту технологічної освітньої галузі

# data[].attributes.attachment_link.description
Результативність впровадження реформи НУШ у базову середню школу залежить від ґрунтовного опрацювання та дотримання нормативних документів і педагогічної майстерності вчителя. Аби допомогти педагогам, які викладатимуть Технології у 5-х класах, розібратися з вимогами до результатів навчання школярів, ми підготували вибірковий огляд Держстандарту технологічної освітньої галузі.

# data[].attributes.headline
Розробки уроків 1-2

# data[].attributes.subject
Розробки уроків 1-2

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Ярослава Кісілевич

# data[].attributes.attachment_link.title
Інтегрований курс літератур_Уроки 1-2.pdf

# data[].attributes.headline
Огляд і розбір Держстандарту мовно-літературної освітньої галузі 

# data[].attributes.subject
Огляд і розбір Держстандарту мовно-літературної освітньої галузі 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Державний стандарт базової середньої освіти є фундаментальним документом для організації освітнього процесу у 5-9 класах НУШ. Цим нормативом визначено вимоги до обов'язкових результатів навчання школярів залежно від їхніх вікових та індивідуальних особливостей, загальний обсяг навчального навантаження, розподілений за освітніми галузями, структуру та зміст базової середньої освіти. Аби розібратися з орієнтирами для оцінювання навчальних досягнень школярів у мовно-літературній освітній галузі, ми підготували вибірковий огляд Держстандарту для класів (груп) з навчанням мовою корінного народу або національної меншини.

Кожна галузь Держстандарту має реалізовувати потенціал для розвитку всіх ключових компетентностей та наскрізних умінь школярів.

Метою мовно-літературної освітньої галузі є розвиток компетентних мовців і читачів із гуманістичним світоглядом, які володіють українською мовою, читають інформаційні та художні тексти, зокрема класичної та сучасної художньої літератури (української та зарубіжних), здатні спілкуватися мовами корінних народів і національних меншин, іноземними мовами для духовного, культурного та національного самовираження та міжкультурного діалогу, для збагачення емоційно-чуттєвого досвіду, творчої самореалізації, формування ціннісних орієнтацій і ставлень.

Навчальне навантаження

Базовим навчальним планом визначено річний діапазон кількості годин для вивчення кожної освітньої галузі. У 5-6-х класах для класів (груп) з навчанням мовою корінного народу або національної меншини поряд з державною мовою чи з навчанням українською мовою та вивченням мови корінного народу або національної меншини для реалізації мовно-літературної освітньої галузі встановлено обсяг у межах:

мінімального показника, який становить 770 годин;

максимального - 910 годин;

рекомендованого - 805 годин.

Згідно з Типовим навчальним планом діапазон тижневого навчального навантаження цієї освітньої галузі становить від 11 до 13 годин (рекомендовано - 11,5 годин). Для класів (груп) з навчанням мовою корінного народу або національної меншини поряд з державною мовою чи з навчанням українською мовою та вивченням мови корінного народу або національної меншини навчальні години розподілені на вивчення таких навчальних предметів:

Також заклад загальної середньої освіти може обрати для вивчення з 5-го по 9-й клас такі галузеві навчальні предмети:

Резерв навчальних годин (різниця між рекомендованою та мінімальною кількість годин) становить 0,5 години, який може бути розподілений між обов'язковими для вивчення та вибірковими освітніми компонентами.

Базові знання

Держстандартом передбачено, що школярі мають опанувати базові знання мовно-літературної освітньої галузі за такими напрямами:

Передбачається, що на основі здобутих знань з української мови, української літератури, зарубіжної літератури (у перекладі українською мовою) школярі опанують такі вміння та навички:

взаємодія з іншими особами в усній формі, сприймання та використання інформації для досягнення життєвих цілей у різних комунікативних ситуаціях;

сприймання, аналіз, інтерпретація, використання та критична оцінка інформації в інформаційних, художніх текстах класичної та сучасної художньої літератури та медіатекстах для збагачення власного досвіду й духовного розвитку;

висловлення власної думки, почуттів, ставлень та ідей, взаємодія з іншими особами у письмовій формі, зокрема інтерпретуючи інформаційні та художні тексти класичної та сучасної художньої літератури (української та зарубіжної);

взаємодія з іншими особами в цифровому просторі з дотриманням норм літературної мови;

дослідження індивідуального мовлення, використання мови для власної мовної творчості, спостереження та аналіз мовних і літературних явищ.

Компоненти обов'язкових результатів навчання учнів

У Державному стандарті обов'язкові результати навчання учнів позначено індексами. Розберемося, як він розшифровується на прикладі індекса 6 РМЛ 1.2.1-2:

перша цифра вказує на порядковий номер року навчання, на завершення якого очікується досягнення результату навчання (6 клас);

скорочений буквений запис означає освітню галузь (РМЛ - мовно-літературна освітня галузь (мова та література корінного народу/національної меншини)).

Цифри після буквеного запису означають номер:

Отже, досягнення обов'язкових результатів навчання учнів адаптаційного циклу у мовно-літературній освітній галузі очікується по завершенню 6 класу.

Орієнтири для оцінювання результатів навчання учнів у мовно-літературній освітній галузі (мова та література відповідного корінного народу/національної меншини)

Мовно-літературна освітня галузь включає 4 групи споріднених результатів навчання, а саме:
1. Усна взаємодія з іншими особами, сприймання і використання інформації для досягнення життєвих цілей у різних комунікативних ситуаціях
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:
1. Сприймання усної інформації.
Навчальний прогрес характеризується тим, що учні слухають висловлювання у різних формах, сприймають подану в достатньо вільному темпі інформацію відповідного обсягу на відому та частково нову тематику, реагують на почуте, уточнюють важливі для розуміння деталі, передають прихований зміст повідомлення, виражений за допомогою типових невербальних засобів.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів: 1.2. Перетворення інформації з почутого повідомлення в різні форми повідомлень.
До конкретних результатів навчання відноситься вміння усно відтворювати та фіксувати основний зміст почутого повідомлення, акцентувати увагу на окремих деталях, добирати та створювати графічні та візуальні засоби передачі інформації, зокрема щодо літературного твору (фабула, розрізнення персонажів, встановлення зв'язків між ними тощо).
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

стислий та вибірковий переказ змісту почутого повідомлення (зокрема художнього тексту, медіатексту), підпорядковуючи намір висловлення темі та основній думці;

перефразування репліки в діалозі;

самостійне складання простого плану почутого;

використання елементів конспектування (зокрема визначення ключових слів і фраз в почутому повідомленні);

відтворення основної думки і фактів, окремих висловлювань персонажів у літературному творі, що розкривають зміст почутого повідомлення;

унаочнення та візуалізація почутого повідомлення з використанням різних засобів (малюнків, схем, таблиць, коміксів тощо) для відтворення змісту та структурування інформації;

передача враження від почутого повідомлення за допомогою окремих способів і засобів візуалізації.

1.3. Виокремлення усної інформації.
Передбачається, що у ході вивчення навчальних предметів мовно-літературної освітньої галузі учні навчаться добирати інформацію з одного чи кількох джерел відповідно до поставленого завдання або самостійно визначених цілей.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

пошук відповідей на поставлені запитання у почутому повідомленні;

розрізнення відомої та нової для себе інформації;

визначення ключових слів у почутому повідомленні (зокрема художньому тексті, медіатексті).

1.4. Аналіз і інтерпретація усної інформації.
Конкретними результатами навчання учнів є визначення теми та окремих мікротем, основної ідеї та мети, важливих деталей почутого повідомлення, систематизація та узагальнення різних думок, зіставлення почутого з життєвим досвідом, пояснення взаємозв'язку між змістом і формою почутого повідомлення.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

формулювання теми та ідеї усного повідомлення;

визначення основної та другорядної інформації, мікротем, важливих деталей в усному повідомленні;

характеристика особливостей форми почутого повідомлення, зумовлені його змістом;

формулювання основної мети почутого повідомлення;

прогнозування перебігу подальшої комунікації та/або її результата на основі формулювання мети;

аргументоване зіставлення почутого із життєвим досвідом;

виявлення взаємозв'язку змісту або інших компонентів літературного твору (цитат, уривків, епізодів, вчинків персонажів тощо) із власними потребами для особистісного розвитку;

розпізнавання наявних фактів, суджень та аргументів в почутому повідомленні;

формулювання запитань для уточнення розуміння почутого повідомлення.

1.5. Оцінка усної інформації.
Навчальний прогрес характеризується тим, що учні вміють обґрунтовувати своє ставлення до змісту і форми почутого повідомлення, визначають окремі деталі, що сприяють або заважають комунікації.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів: 1.6. Висловлення та обстоювання власних поглядів, ідей, переконань.
Держстандартом передбачено, що школярі мають навчитися конструктивно спілкуватись з використанням типових мовленнєвих конструкцій, обстоювати власну позицію щодо окремих питань, зокрема тих, що порушені в почутому повідомленні.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

доброзичливе висловлення свого ставлення до думок інших осіб, зважаючи на неповноту або суперечливість почутої інформації;

наведення декількох аргументів і прикладів на підтвердження власної позиції за допомогою типових мовленнєвих конструкцій, доречних цитат із тексту для увиразнення власних поглядів, ідей, переконань;

логічне структурування власного повідомлення.

1.7. Використання вербальних і невербальних засобів під час представлення своїх думок.
Передбачається, що школярі навчаться взаємодіяти зі співрозмовниками, супроводжуючи власне мовлення окремими вербальними та невербальними засобами для досягнення комунікативної мети, збагатять власне мовлення окремими засобами художньої виразності.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів: 1.8. Регулювання власного емоційного стану.
Конкретними результатами навчання школярів є пояснення емоційного стану (свого та інших осіб) з увагою до його відтінків, регулювання власних емоцій в комунікації, збагачення міжособистісної комунікації позитивними емоціями.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів: 2. Сприймання, аналіз, інтерпретація, критичне оцінювання інформації в текстах різних видів і використання її для збагачення власного досвіду
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:
2.1. Сприймання тексту.
У ході адаптаційного циклу навчання учні мають навчитися застосовувати основні види читання текстів (цілісних, перерваних, змішаних), усвідомлено користуватися основними складниками джерела інформації та сприймати тексти, зважаючи на контекст створення та читацьке сприйняття
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів: 2.2. Аналіз і інтерпретація тексту.
Держстандартом визначено, що школярі мають навчитися визначати в тексті основні проблеми, пов'язуючи їх із життєвим досвідом, розрізняти відому та нову, головну та другорядну інформацію, визначати тему та основну думку тексту, порівнювати окремі елементи тексту, інтегрувати інформацію, подану в різні способи (словесно, графічно тощо) у межах одного або кількох текстів, характеризувати основні особливості структури та мовного оформлення текстів, що належать до різних стилів і жанрів.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

характеристика порушених в тексті проблем;

проєціювання власного або відомого життєвого досвіду на порушені в тексті проблеми;

пошук відомої та невідомої інформації у тексті;

визначення головної та другорядної інформації у прочитаному тексті;

піддавання сумніву інформації з тексту на підставі розрізнення фактів і суджень про факти;

формулювання теми та основної думки тексту;

виокремлення мікротеми в тексті;

визначення спільних і різних елементів змісту і форми подібних за певними структурними ознаками текстів, творів національної літератури;

поєднання інформації, поданої в різні способи (словесно, графічно тощо) у межах одного або кількох текстів;
розрізнення текстів різних стилів, типів та жанрів у контексті авторського задуму;

розпізнавання та використання основних виражальних засобів;

формулювання висновків відповідно до поставленого завдання на основі аналізу опрацьованого тексту.

2.3. Збагачення естетичного та емоційно-чуттєвого досвіду.
Конкретними результатами навчання школярів є аналіз емоційного стану літературних персонажів та їх вчинків для моделювання власної поведінки й формування базових морально-етичних норм, прояв толерантності, висловлення власних почуттів, вражень та ставлень щодо зображених у тексті людей, подій, ситуацій.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів: 2.4. Оцінка тексту.
У ході адаптаційного циклу навчання учні мають навчитися пояснювати значення та визначати актуальність і несуперечливість здобутої інформації в контексті власного досвіду для розв'язання визначених завдань, встановлює актуальність і несуперечливість інформації в тексті (зокрема художньому тексті, медіатексті) на основі власного досвіду.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів: 2.5. Вибір текстів для читання.
Держстандартом встановлено, що школярі мають навчитися обирати тексти, зокрема твори національної літератури різних стилів і жанрів, наводити окремі аргументи щодо свого вибору, використовувати надійні джерела для добору текстів (зокрема художніх текстів, медіатекстів).
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
2.6. Перетворення текстової інформації.

Очікуваним результатом навчання школярів є передача текстів словесно (переказ, конспект тощо), графічно (схема, таблиця тощо), трансформація графічної інформації на основі одного джерела в текстову, зокрема з використанням мультимедійних засобів.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів: 2.7. Творче читання.
Держстандартом встановлено, що школярі мають навчитися експериментувати з текстом за аналогією та створювати елементи власного медіатексту на основі прочитаного.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

творче опрацювання прочитаного тексту, у разі потреби змінюючи персонажів, додаючи окремі епізоди, переказуючи прочитане з позиції одного з персонажів тощо;

створення власного медійного продукту (мультфільма, театральної сценки, відеоролика, блогу тощо) за мотивами прочитаного.

3. Висловлювання думок, почуттів і ставлень, письмова взаємодія з іншими особами, зокрема інтерпретація літературних творів українських і зарубіжних письменників; взаємодія з іншими особами у цифровому середовищі, дотримання норм літературної мови
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:
3.1. Створення письмового висловлення.
У ході адаптаційного циклу навчання школярі мають навчитися записувати (від руки або з використанням спеціальних, зокрема цифрових, пристроїв) власні міркування або інформацію з різних джерел, створювати та самостійно презентувати тексти на визначену тематику, дотримуватись основних засад академічної доброчесності та мовних норм, добирати потрібні мовні засоби, дотримуючись основних мовних норм.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів: 3.2. Письмова взаємодія в режимі реального часу (у цифровому середовищі).
Конкретними результатами навчання учнів є створення невеликих типових повідомлень/ медіатекстів на захищених цифрових сервісах і в соціальних мережах щодо проблем, пов'язаних з особистим досвідом та освітньою діяльністю, участь в онлайн-дискусіях, розпізнавання розбіжностей в думках співрозмовників і толерантне обстоювання власної позиції, дотримання норм етикету, основ безпечної поведінки у цифровому середовищі та принципів академічної доброчесності.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
створення невеликих типових повідомлень на захищених цифрових сервісах і в соціальних мережах;

висловлення щодо проблем, пов'язаних із власним життєвим досвідом, зокрема навчанням, читацькою практикою у захищеному цифровому середовищі;

дискутування в онлайн-середовищі на знайомі теми, які пов'язані із власним життєвим досвідом, навчанням, уподобаннями тощо;

порівняння позицій учасників дискусії;

толерантне обстоювання власної позиції, звертання уваги на спільні і різні думки учасників дискусії;

дотримання норм етикету під час онлайн-спілкування;

взаємодія з іншими особами у цифровому середовищі, дбаючи про безпеку;

дотримання принципів академічної доброчесності під час онлайн-взаємодії.

3.3. Редагування письмових текстів
Передбачається, що під час вивчення навчальних предметів мовно-літературної освітньої галузі учні навчаться виявляти та виправляти помилки, допущені в тексті, аналізувати та вдосконалювати зміст написаного, обирати доцільні способи вдосконалення власного мовлення.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

виправлення помилок у змісті, будові та мовному оформленні власних висловлень;

пояснення окремих виправлень;

аналіз змісту написаного з погляду цілісності та повноти викладу;

коригування тексту на основі проведеного аналізу;

доповнення та/або зміна окремих частин тексту відповідно до теми та мети висловлювання;

вдосконалення письмового тексту;

визначення способів запобігання помилкам у власному мовленні;

демонстрація здатності до конструктивної взаємодії в процесі редагування.

4. Дослідження індивідуального мовлення, використання мови для власної мовної творчості, спостереження за мовними та літературними явищами, їх аналіз
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:
4.1. Дослідження мовних явищ.
Навчальний прогрес характеризується тим, що учні вміють використовувати знання про закономірності функціонування мовних одиниць для вдосконалення власного мовлення, спостерігати за окремими мовними явищами в мовленні, зокрема на прикладі літературних творів.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів: 4.2. Використання знань з мови в мовленнєвій творчості.
Держстандартом передбачено, що школярі мають навчитися виявляти власні мовні вподобання під час добору мовних засобів, імпровізувати з окремими художніми засобами, використовувати твори мистецтва як засіб комунікації з іншими особами та збагачувати власне мовлення за допомогою різноманітних джерел.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
Бажаєте отримати практичні поради для реалізації Держстандарту мовно-літературної освітньої галузі та дізнатися про секрети ефективного викладання навчальних предметів? Перегляньте предметні інтенсиви "Література в 5 класі НУШ" та "Українська мова в 5 класі НУШ" у запису!

# data[].attributes.attachment_link.title
Огляд і розбір Держстандарту мовно-літературної освітньої галузі (мова та література корінного народу/національної меншини)

# data[].attributes.attachment_link.description
Державний стандарт базової середньої освіти є фундаментальним документом для організації освітнього процесу у 5-9 класах НУШ. Цим нормативом визначено вимоги до обов'язкових результатів навчання школярів залежно від їхніх вікових та індивідуальних особливостей, загальний обсяг навчального навантаження, розподілений за освітніми галузями, структуру та зміст базової середньої освіти.

# data[].attributes.headline
Огляд і розбір Держстандарту мовно-літературної освітньої галузі

# data[].attributes.subject
Огляд і розбір Держстандарту мовно-літературної освітньої галузі

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Державний стандарт базової середньої освіти є фундаментальним документом для організації освітнього процесу у 5-9 класах НУШ. Цим нормативом визначено вимоги до обов'язкових результатів навчання школярів залежно від їхніх вікових та індивідуальних особливостей, загальний обсяг навчального навантаження, розподілений за освітніми галузями, структуру та зміст базової середньої освіти. Аби розібратися з орієнтирами для оцінювання навчальних досягнень школярів у мовно-літературній освітній галузі, ми підготували вибірковий огляд Держстандарту для класів (груп) з навчанням мовою корінного народу або національної меншини.

Кожна галузь Держстандарту має реалізовувати потенціал для розвитку всіх ключових компетентностей та наскрізних умінь школярів.

Метою мовно-літературної освітньої галузі є розвиток компетентних мовців і читачів із гуманістичним світоглядом, які володіють українською мовою, читають інформаційні та художні тексти, зокрема класичної та сучасної художньої літератури (української та зарубіжних), здатні спілкуватися мовами корінних народів і національних меншин, іноземними мовами для духовного, культурного та національного самовираження та міжкультурного діалогу, для збагачення емоційно-чуттєвого досвіду, творчої самореалізації, формування ціннісних орієнтацій і ставлень.

Навчальне навантаження

Базовим навчальним планом визначено річний діапазон кількості годин для вивчення кожної освітньої галузі. У 5-6-х класах для класів (груп) з навчанням мовою корінного народу або національної меншини поряд з державною мовою чи з навчанням українською мовою та вивченням мови корінного народу або національної меншини для реалізації мовно-літературної освітньої галузі встановлено обсяг у межах:

мінімального показника, який становить 770 годин;

максимального - 910 годин;

рекомендованого - 805 годин.

Згідно з Типовим навчальним планом діапазон тижневого навчального навантаження цієї освітньої галузі становить від 11 до 13 годин (рекомендовано - 11,5 годин). Для класів (груп) з навчанням мовою корінного народу або національної меншини поряд з державною мовою чи з навчанням українською мовою та вивченням мови корінного народу або національної меншини навчальні години розподілені на вивчення таких навчальних предметів:

Також заклад загальної середньої освіти може обрати для вивчення з 5-го по 9-й клас такі галузеві навчальні предмети:

Резерв навчальних годин (різниця між рекомендованою та мінімальною кількість годин) становить 0,5 години, який може бути розподілений між обов'язковими для вивчення та вибірковими освітніми компонентами.

Базові знання

Держстандартом передбачено, що школярі мають опанувати базові знання мовно-літературної освітньої галузі за такими напрямами:

Передбачається, що на основі здобутих знань з української мови, української літератури, зарубіжної літератури (у перекладі українською мовою) школярі опанують такі вміння та навички:

взаємодія з іншими особами в усній формі, сприймання та використання інформації для досягнення життєвих цілей у різних комунікативних ситуаціях;

сприймання, аналіз, інтерпретація, використання та критична оцінка інформації в інформаційних, художніх текстах класичної та сучасної художньої літератури та медіатекстах для збагачення власного досвіду й духовного розвитку;

висловлення власної думки, почуттів, ставлень та ідей, взаємодія з іншими особами у письмовій формі, зокрема інтерпретуючи інформаційні та художні тексти класичної та сучасної художньої літератури (української та зарубіжної);

взаємодія з іншими особами в цифровому просторі з дотриманням норм літературної мови;

дослідження індивідуального мовлення, використання мови для власної мовної творчості, спостереження та аналіз мовних і літературних явищ.

Компоненти обов'язкових результатів навчання учнів

У Державному стандарті обов'язкові результати навчання учнів позначено індексами. Розберемося, як він розшифровується на прикладі індекса 6 РМЛ 1.2.1-2:

перша цифра вказує на порядковий номер року навчання, на завершення якого очікується досягнення результату навчання (6 клас);

скорочений буквений запис означає освітню галузь (РМЛ - мовно-літературна освітня галузь (мова та література корінного народу/національної меншини)).

Цифри після буквеного запису означають номер:

Отже, досягнення обов'язкових результатів навчання учнів адаптаційного циклу у мовно-літературній освітній галузі очікується по завершенню 6 класу.

Орієнтири для оцінювання результатів навчання учнів у мовно-літературній освітній галузі (мова та література відповідного корінного народу/національної меншини)

Мовно-літературна освітня галузь включає 4 групи споріднених результатів навчання, а саме:
1. Усна взаємодія з іншими особами, сприймання і використання інформації для досягнення життєвих цілей у різних комунікативних ситуаціях
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:
1. Сприймання усної інформації.
Навчальний прогрес характеризується тим, що учні слухають висловлювання у різних формах, сприймають подану в достатньо вільному темпі інформацію відповідного обсягу на відому та частково нову тематику, реагують на почуте, уточнюють важливі для розуміння деталі, передають прихований зміст повідомлення, виражений за допомогою типових невербальних засобів.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів: 1.2. Перетворення інформації з почутого повідомлення в різні форми повідомлень.
До конкретних результатів навчання відноситься вміння усно відтворювати та фіксувати основний зміст почутого повідомлення, акцентувати увагу на окремих деталях, добирати та створювати графічні та візуальні засоби передачі інформації, зокрема щодо літературного твору (фабула, розрізнення персонажів, встановлення зв'язків між ними тощо).
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

стислий та вибірковий переказ змісту почутого повідомлення (зокрема художнього тексту, медіатексту), підпорядковуючи намір висловлення темі та основній думці;

перефразування репліки в діалозі;

самостійне складання простого плану почутого;

використання елементів конспектування (зокрема визначення ключових слів і фраз в почутому повідомленні);

відтворення основної думки і фактів, окремих висловлювань персонажів у літературному творі, що розкривають зміст почутого повідомлення;

унаочнення та візуалізація почутого повідомлення з використанням різних засобів (малюнків, схем, таблиць, коміксів тощо) для відтворення змісту та структурування інформації;

передача враження від почутого повідомлення за допомогою окремих способів і засобів візуалізації.

1.3. Виокремлення усної інформації.
Передбачається, що у ході вивчення навчальних предметів мовно-літературної освітньої галузі учні навчаться добирати інформацію з одного чи кількох джерел відповідно до поставленого завдання або самостійно визначених цілей.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

пошук відповідей на поставлені запитання у почутому повідомленні;

розрізнення відомої та нової для себе інформації;

визначення ключових слів у почутому повідомленні (зокрема художньому тексті, медіатексті).

1.4. Аналіз і інтерпретація усної інформації.
Конкретними результатами навчання учнів є визначення теми та окремих мікротем, основної ідеї та мети, важливих деталей почутого повідомлення, систематизація та узагальнення різних думок, зіставлення почутого з життєвим досвідом, пояснення взаємозв'язку між змістом і формою почутого повідомлення.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

формулювання теми та ідеї усного повідомлення;

визначення основної та другорядної інформації, мікротем, важливих деталей в усному повідомленні;

характеристика особливостей форми почутого повідомлення, зумовлені його змістом;

формулювання основної мети почутого повідомлення;

прогнозування перебігу подальшої комунікації та/або її результата на основі формулювання мети;

аргументоване зіставлення почутого із життєвим досвідом;

виявлення взаємозв'язку змісту або інших компонентів літературного твору (цитат, уривків, епізодів, вчинків персонажів тощо) із власними потребами для особистісного розвитку;

розпізнавання наявних фактів, суджень та аргументів в почутому повідомленні;

формулювання запитань для уточнення розуміння почутого повідомлення.

1.5. Оцінка усної інформації.
Навчальний прогрес характеризується тим, що учні вміють обґрунтовувати своє ставлення до змісту і форми почутого повідомлення, визначають окремі деталі, що сприяють або заважають комунікації.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів: 1.6. Висловлення та обстоювання власних поглядів, ідей, переконань.
Держстандартом передбачено, що школярі мають навчитися конструктивно спілкуватись з використанням типових мовленнєвих конструкцій, обстоювати власну позицію щодо окремих питань, зокрема тих, що порушені в почутому повідомленні.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

доброзичливе висловлення свого ставлення до думок інших осіб, зважаючи на неповноту або суперечливість почутої інформації;

наведення декількох аргументів і прикладів на підтвердження власної позиції за допомогою типових мовленнєвих конструкцій, доречних цитат із тексту для увиразнення власних поглядів, ідей, переконань;

логічне структурування власного повідомлення.

1.7. Використання вербальних і невербальних засобів під час представлення своїх думок.
Передбачається, що школярі навчаться взаємодіяти зі співрозмовниками, супроводжуючи власне мовлення окремими вербальними та невербальними засобами для досягнення комунікативної мети, збагатять власне мовлення окремими засобами художньої виразності.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів: 1.8. Регулювання власного емоційного стану.
Конкретними результатами навчання школярів є пояснення емоційного стану (свого та інших осіб) з увагою до його відтінків, регулювання власних емоцій в комунікації, збагачення міжособистісної комунікації позитивними емоціями.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів: 2. Сприймання, аналіз, інтерпретація, критичне оцінювання інформації в текстах різних видів і використання її для збагачення власного досвіду
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:
2.1. Сприймання тексту.
У ході адаптаційного циклу навчання учні мають навчитися застосовувати основні види читання текстів (цілісних, перерваних, змішаних), усвідомлено користуватися основними складниками джерела інформації та сприймати тексти, зважаючи на контекст створення та читацьке сприйняття
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів: 2.2. Аналіз і інтерпретація тексту.
Держстандартом визначено, що школярі мають навчитися визначати в тексті основні проблеми, пов'язуючи їх із життєвим досвідом, розрізняти відому та нову, головну та другорядну інформацію, визначати тему та основну думку тексту, порівнювати окремі елементи тексту, інтегрувати інформацію, подану в різні способи (словесно, графічно тощо) у межах одного або кількох текстів, характеризувати основні особливості структури та мовного оформлення текстів, що належать до різних стилів і жанрів.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

характеристика порушених в тексті проблем;

проєціювання власного або відомого життєвого досвіду на порушені в тексті проблеми;

пошук відомої та невідомої інформації у тексті;

визначення головної та другорядної інформації у прочитаному тексті;

піддавання сумніву інформації з тексту на підставі розрізнення фактів і суджень про факти;

формулювання теми та основної думки тексту;

виокремлення мікротеми в тексті;

визначення спільних і різних елементів змісту і форми подібних за певними структурними ознаками текстів, творів національної літератури;

поєднання інформації, поданої в різні способи (словесно, графічно тощо) у межах одного або кількох текстів;
розрізнення текстів різних стилів, типів та жанрів у контексті авторського задуму;

розпізнавання та використання основних виражальних засобів;

формулювання висновків відповідно до поставленого завдання на основі аналізу опрацьованого тексту.

2.3. Збагачення естетичного та емоційно-чуттєвого досвіду.
Конкретними результатами навчання школярів є аналіз емоційного стану літературних персонажів та їх вчинків для моделювання власної поведінки й формування базових морально-етичних норм, прояв толерантності, висловлення власних почуттів, вражень та ставлень щодо зображених у тексті людей, подій, ситуацій.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів: 2.4. Оцінка тексту.
У ході адаптаційного циклу навчання учні мають навчитися пояснювати значення та визначати актуальність і несуперечливість здобутої інформації в контексті власного досвіду для розв'язання визначених завдань, встановлює актуальність і несуперечливість інформації в тексті (зокрема художньому тексті, медіатексті) на основі власного досвіду.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів: 2.5. Вибір текстів для читання.
Держстандартом встановлено, що школярі мають навчитися обирати тексти, зокрема твори національної літератури різних стилів і жанрів, наводити окремі аргументи щодо свого вибору, використовувати надійні джерела для добору текстів (зокрема художніх текстів, медіатекстів).
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
2.6. Перетворення текстової інформації.

Очікуваним результатом навчання школярів є передача текстів словесно (переказ, конспект тощо), графічно (схема, таблиця тощо), трансформація графічної інформації на основі одного джерела в текстову, зокрема з використанням мультимедійних засобів.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів: 2.7. Творче читання.
Держстандартом встановлено, що школярі мають навчитися експериментувати з текстом за аналогією та створювати елементи власного медіатексту на основі прочитаного.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

творче опрацювання прочитаного тексту, у разі потреби змінюючи персонажів, додаючи окремі епізоди, переказуючи прочитане з позиції одного з персонажів тощо;

створення власного медійного продукту (мультфільма, театральної сценки, відеоролика, блогу тощо) за мотивами прочитаного.

3. Висловлювання думок, почуттів і ставлень, письмова взаємодія з іншими особами, зокрема інтерпретація літературних творів українських і зарубіжних письменників; взаємодія з іншими особами у цифровому середовищі, дотримання норм літературної мови
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:
3.1. Створення письмового висловлення.
У ході адаптаційного циклу навчання школярі мають навчитися записувати (від руки або з використанням спеціальних, зокрема цифрових, пристроїв) власні міркування або інформацію з різних джерел, створювати та самостійно презентувати тексти на визначену тематику, дотримуватись основних засад академічної доброчесності та мовних норм, добирати потрібні мовні засоби, дотримуючись основних мовних норм.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів: 3.2. Письмова взаємодія в режимі реального часу (у цифровому середовищі).
Конкретними результатами навчання учнів є створення невеликих типових повідомлень/ медіатекстів на захищених цифрових сервісах і в соціальних мережах щодо проблем, пов'язаних з особистим досвідом та освітньою діяльністю, участь в онлайн-дискусіях, розпізнавання розбіжностей в думках співрозмовників і толерантне обстоювання власної позиції, дотримання норм етикету, основ безпечної поведінки у цифровому середовищі та принципів академічної доброчесності.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
створення невеликих типових повідомлень на захищених цифрових сервісах і в соціальних мережах;

висловлення щодо проблем, пов'язаних із власним життєвим досвідом, зокрема навчанням, читацькою практикою у захищеному цифровому середовищі;

дискутування в онлайн-середовищі на знайомі теми, які пов'язані із власним життєвим досвідом, навчанням, уподобаннями тощо;

порівняння позицій учасників дискусії;

толерантне обстоювання власної позиції, звертання уваги на спільні і різні думки учасників дискусії;

дотримання норм етикету під час онлайн-спілкування;

взаємодія з іншими особами у цифровому середовищі, дбаючи про безпеку;

дотримання принципів академічної доброчесності під час онлайн-взаємодії.

3.3. Редагування письмових текстів
Передбачається, що під час вивчення навчальних предметів мовно-літературної освітньої галузі учні навчаться виявляти та виправляти помилки, допущені в тексті, аналізувати та вдосконалювати зміст написаного, обирати доцільні способи вдосконалення власного мовлення.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

виправлення помилок у змісті, будові та мовному оформленні власних висловлень;

пояснення окремих виправлень;

аналіз змісту написаного з погляду цілісності та повноти викладу;

коригування тексту на основі проведеного аналізу;

доповнення та/або зміна окремих частин тексту відповідно до теми та мети висловлювання;

вдосконалення письмового тексту;

визначення способів запобігання помилкам у власному мовленні;

демонстрація здатності до конструктивної взаємодії в процесі редагування.

4. Дослідження індивідуального мовлення, використання мови для власної мовної творчості, спостереження за мовними та літературними явищами, їх аналіз
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:
4.1. Дослідження мовних явищ.
Навчальний прогрес характеризується тим, що учні вміють використовувати знання про закономірності функціонування мовних одиниць для вдосконалення власного мовлення, спостерігати за окремими мовними явищами в мовленні, зокрема на прикладі літературних творів.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів: 4.2. Використання знань з мови в мовленнєвій творчості.
Держстандартом передбачено, що школярі мають навчитися виявляти власні мовні вподобання під час добору мовних засобів, імпровізувати з окремими художніми засобами, використовувати твори мистецтва як засіб комунікації з іншими особами та збагачувати власне мовлення за допомогою різноманітних джерел.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
Бажаєте отримати практичні поради для реалізації Держстандарту мовно-літературної освітньої галузі та дізнатися про секрети ефективного викладання навчальних предметів? Перегляньте предметні інтенсиви "Література в 5 класі НУШ" та "Українська мова в 5 класі НУШ" у запису!

# data[].attributes.attachment_link.title
Огляд і розбір Держстандарту мовно-літературної освітньої галузі (мова та література корінного народу/національної меншини)

# data[].attributes.attachment_link.description
Державний стандарт базової середньої освіти є фундаментальним документом для організації освітнього процесу у 5-9 класах НУШ. Цим нормативом визначено вимоги до обов'язкових результатів навчання школярів залежно від їхніх вікових та індивідуальних особливостей, загальний обсяг навчального навантаження, розподілений за освітніми галузями, структуру та зміст базової середньої освіти.

# data[].attributes.headline
 100 + безкоштовних онлайн-ресурсів для педагогів

# data[].attributes.subject
 100 + безкоштовних онлайн-ресурсів для педагогів

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Бережіть себе і родину!

Дякую за увагу!
Бажаю Вам нових ідей!
Навчаємося, бо ми цього варті!
Підписуйтесь на блог!
Підписуйтесь на канал YouTube.
Підписуйтесь на сторінку у fb. https://www.facebook.com/educationXXII/
Запрошуємо навчатися на фізичному факультеті!

https://discord.com/invite/ZUxcC22

# data[].attributes.attachment_link.title
Онлайн-ресурси

# data[].attributes.attachment_link.description
Бережіть себе і родину! Дякую за увагу! Бажаю Вам нових ідей! Навчаємося, бо ми цього варті! Підписуйтесь на блог! Підписуйтесь на канал YouTube. Підписуйтесь на сторінку у fb. https://www.facebook.com/educationXXII/ Запрошуємо навчатися на фізичному факультеті! https://discord.com/invite/ZUxcC22

# data[].attributes.headline
Огляд і розбір Держстандарту мовно-літературної освітньої галузі (іншомовна освіта)

# data[].attributes.subject
Огляд і розбір Держстандарту мовно-літературної освітньої галузі (іншомовна освіта)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Держстандарт базової середньої освіти не містить поділу на навчальні предмети, натомість ним визначено 9 освітніх галузей, які мають формувати ключові компетентності та наскрізні вміння учнів 5-9 класів НУШ. Згідно з цим нормативним документом іноземна мова разом із вивченням інших мов і літератур має реалізувати компетентнісний потенціал мовно-літературної освітньої галузі. Аби допомогти вчителям розібратися з вимогами до результатів навчання школярів та орієнтирами для їхнього оцінювання, ми підготували вибірковий огляд Держстандарту.

У Держстандарті для кожної освітньої галузі визначено мету, перелік умінь і ставлень та базові знання, кількість навчальних годин за циклами навчання та вимоги до обов'язкових результатів навчання учнів.

Метою мовно-літературної освітньої галузі є розвиток компетентних мовців і читачів із гуманістичним світоглядом, які володіють українською мовою, читають інформаційні та художні тексти, зокрема класичної та сучасної художньої літератури (української та зарубіжних), здатні спілкуватися мовами корінних народів і національних меншин, іноземними мовами для духовного, культурного та національного самовираження та міжкультурного діалогу, для збагачення емоційно-чуттєвого досвіду, творчої самореалізації, формування ціннісних орієнтацій і ставлень.

Навчальне навантаження

Згідно з Типовим навчальним планом на вивчення іноземної мови виділено:

у закладах загальної середньої освіти з українською мовою навчання - 3,5 години на тиждень;

у школах із навчанням мовою корінного народу або національної меншини на вивчення іноземної мови та відповідної мови - 4 години.

Базові знання

Держстандартом передбачено, що школярі мають опанувати базові знання мовно-літературної освітньої галузі за такими групами:

Передбачається, що на основі здобутих знань школярі опанують такі вміння та навички:

сприймання усної інформації та письмових текстів іноземною мовою в умовах безпосереднього та опосередкованого міжкультурного спілкування;

взаємодія з іншими особами в усній і письмовій формі та в режимі реального часу засобами іноземної мови;
надання інформації, висловлювання думок, почуттів та ставлень іноземною мовою.

Компоненти обов'язкових результатів навчання учнів

У Державному стандарті обов'язкові результати навчання учнів позначено індексами. Розберемося, як він розшифровується на прикладі індекса 6 ІНО 1.2.1-2:

перша цифра вказує на порядковий номер року навчання, на завершення якого очікується досягнення результату навчання (6 клас);

скорочений буквений запис означає освітню галузь (ІНО - іншомовна освіта).

Цифри після буквеного запису означають номер:

групи споріднених результатів навчання (1);

загальних результатів навчання учнів, через які реалізується компетентнісний потенціал галузі (2);

конкретних результатів навчання учнів, що визначають їхній навчальний прогрес за освітніми циклами (1);

орієнтир для оцінювання, на основі якого визначається рівень досягнення учнями результатів навчання (2).

Отже, досягнення обов'язкових результатів навчання учнів адаптаційного циклу в мовно-літературній галузі (іншомовна освіта) очікується по завершенню 6 класу.

Орієнтири для оцінювання результатів навчання учнів у мовно-літературній освітній галузі (іншомовна освіта)

Ця освітня галузь включає 3 групи споріднених результатів навчання школярів, а саме:
1. Сприймання усної інформації та письмових текстів іноземною мовою в умовах безпосереднього та опосередкованого міжкультурного спілкування.
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:
1. Сприймання усної інформації.
Передбачається, що у ході вивчення іноземної мови протягом адаптаційного циклу учні навчаться розуміти розмову між іншими особами, зміст оголошення та інструкції, аудіозаписи та відеозаписи, якщо мовлення чітке та повільне.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

визначення мовленнєвої ситуації та змісту короткої простої розмови;

співвідношення інформації, сприйнятої на слух, яка надана з використанням засобів наочності на знайому тему;

визначення простої інформації, яка пояснюється у передбачуваній ситуації, якщо мовлення чітке та повільне, з тривалими паузами час від часу;

виокремлення основного змісту коротких простих повідомлень, оголошень та інструкцій;

розпізнавання елементарних інструкцій щодо часу, дат тощо, виконання повсякденних завдань;

виокремлення основної інформації з коротких аудіозаписів щодо повсякденних передбачуваних питань;

виокремлення важливої інформації з телевізійних програм;

розпізнавання важливих моментів розповіді, слідкування за сюжетом повідомлення;

визначення теми у переглянутих відеозаписах, складання враження про їх основний зміст.

1.2. Сприйняття письмового тексту.
Конкретними результатами навчання учнів визначено їхнє розуміння прочитаних коротких простих листів і письмових текстів, здійснення пошуку необхідної інформації та її аргументація, сприймання прочитаного тексту та письмових інструкцій, добір та читання текстів для задоволення, якщо в них використані прості мовні засоби.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

виокремлення необхідної інформації, отриманої з коротких простих особистих листів;

визначення основного змісту простих онлайн-повідомлень;

знаходження конкретної інформації у простому тексті, викладеному в письмовій формі;

знаходження необхідної інформації у списках та виокремлення деталей;

розпізнавання знайомих, часто вживаних написів, оголошень у громадських місцях;

виокремлення відповідної інформації з текстів, які описують людей, місця, повсякденне життя, культуру тощо, якщо в них використано прості мовні засоби;

розпізнавання інформації, поданої в ілюстрованих брошурах і туристичних картах;

визначення фактів у короткому описі чи розповіді на теми, що стосуються повсякденної діяльності, якщо в них використано прості мовні засоби і відсутні непередбачувані деталі;

визначення в текстах, розміщених в Інтернеті, особистої інформації;

встановлення послідовності виконання простих інструкцій до побутових пристроїв, продуктів харчування, якщо вони ілюстровані та викладені не як суцільний текст;

визначення етапів приготування страв за простими рецептами, якщо вони ілюстровані;

визначення, про що йдеться в коротких розповідях, коміксах, описах життя людей тощо, складання уявлення про героїв;

знаходження важливої інформації, яка подається в короткому описі особи.

1.3. Використання ефективних стратегій сприйняття усної інформації та письмового тексту.
Передбачається, що у ході вивчення навчального предмета школярі навчаться ідентифікувати окремі факти та здогадуватись про значення невідомих слів з контексту, якщо прослухана інформація чи письмовий текст доступний і стосується повсякденної тематики.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

розуміння загального змісту коротких текстів і конкретних висловлювань на повсякденні теми, виявлення ймовірного значення невідомих слів із контексту;

використання значення відомих слів, щоб здогадатися про значення невідомих слів у коротких висловлюваннях, що вживаються в повсякденних ситуаціях;

використання чисел, дат, імен, власних іменників тощо для визначення тему тексту;

розуміння значення та функцій невідомих виразів з їх розміщення в письмовому тексті (наприклад, на початку чи в кінці листа).

2. Взаємодія з іншими особами в усній і письмовій формі та в режимі реального часу через засоби іноземної мови
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:
2.1. Здійснення усної взаємодії.
Конкретними результатами навчання школярів є їхня участь у бесіді, дискусії на знайомі теми, демонстрація розуміння співрозмовника в передбачуваних повсякденних ситуаціях, цілеспрямоване спілкування з співрозмовником, який у разі потреби пропонує допомогу, здійснення усної взаємодії з метою отримання товарів та послуг з використанням простих фраз у звичному контексті, обмін інформацією на звичні та повсякденні теми.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

реагування на звернення у простих повсякденних ситуаціях, якщо співрозмовник докладає певних зусиль, щоб досягти розуміння й мовлення чітке та повільне;

використання простих повсякденних ввічливих форм привітання і звертання;

спілкування з однолітками, ставлення запитань та розуміння відповіді, якщо вони стосуються повсякденного життя;
пропонування, запрошення, вибачення;

розповідь про своє самопочуття з використанням простих мовних засобів;

розповідь про свої уподобання та плани, висловлення та аргументація власної думки;

демонстрація слідкування за ходом розмови й визначення, як досягти розуміння, якщо співрозмовник докладе певних зусиль;

ведення розмови щодо простих повсякденних завдань з використанням простих фраз;

ставлення простих запитань щодо подорожі, користування громадським транспортом, пояснення, як пройти до певного місця, придбати квитки;

запит необхідної інформації, повідомлення про покупку, яку хоче зробити і в якій кількості, замовлення їжі;

повідомлення про проблеми зі здоров'ям, зокрема з використанням невербальних засобів спілкування, і виявлення своїх емоцій на отриману відповідь;

спілкування під час виконання простих повсякденних завдань, які вимагають простого і прямого обміну інформацією;
розповідь про навчання та дозвілля;

розпитування та пояснення, як дістатися до певного місця за допомогою карти чи плану;

запит та розповідь про подію.

2.2. Здійснення письмової взаємодії.
У ході адаптаційного циклу навчання учні мають навчитися письмово взаємодіяти, писати короткі прості листи, запитувати та надавати інформацію в записках, повідомленнях та заповнювати типові бланки.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

повідомлення особистої стандартної інформації, представляючи себе;

написання коротких простих листів-подяк та листів-вибачення;

написання коротких простих текстових повідомлень, записок, зокрема з використанням електронних засобів;
написання коротких вітальних листівок;

написання коротких простих записок та повідомлень, що стосуються важливих потреб;

занотовування подій, фіксація дати та часу, які необхідно запам'ятати;

внесення особистої та іншої інформації до типових бланків.

2.3. Здійснення онлайн-взаємодії.
Навчальний прогрес характеризується тим, що школярі здійснюють онлайн-взаємодію у формі простої розмови з елементами дискусії, цілеспрямовано налагоджують онлайн-співпрацю.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

участь в онлайн-спілкуванні, відповідь на коментарі, висловлення вдячності або вибачення з використанням простих мовних засобів;

створення коротких онлайн-коментарів із використанням простих мовних засобів, звернення до онлайн-словників (у разі потреби);

заповнення онлайн-анкети, повідомлення особистих та інших даних;

виконання простих інструкцій та формулювання простих запитань під час виконання спільного онлайн-завдання, якщо співрозмовник готовий допомогти.

2.4. Використання ефективних стратегій здійснення взаємодії (в усній, письмовій формі та онлайн-взаємодії).
Держстандартом визначено, що школярі мають навчитися ініціювати, підтримувати та закінчувати коротку просту розмову, ставити прості запитання під час виконання спільного завдання, просити уточнити, роз'яснити отриману інформацію.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

використання простих прийомів, щоб почати, підтримати та закінчити розмову;

привернення до себе уваги вербальними та невербальними засобами, ініціюючи розмову;

демонстрація того, що слідкує за ходом короткої простої розмови;

прохання повторити, якщо не розуміє отриманої інформації від співрозмовника;

прохання уточнити ключові слова чи вирази з використанням сталих фраз;

повідомлення про те, що не розуміє отриманої інформації, прохання вимовити слово по буквах.

3. Надання інформації, висловлювання думок, почуттів та ставлення іноземною мовою
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:
3.1. Усне висловлювання власних думок, почуттів, ставлень та позицій.
Держстандартом встановлено, що школярі мають навчитися розповідати про людей, навколишній світ та побут з урахуванням власного досвіду, висловлювати простими фразами свою думку, надавати інформацію співрозмовникові під час тривалого монологу простими фразами, обґрунтовувати власну думку з використанням простих мовних засобів, виступати перед аудиторією з коротким простим підготовленим монологом.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

опис своєї родини, житлових умов, освіти, людей, місць та особистих речей простими мовними засобами;

розповідь про те, що вміє робити добре і не дуже добре;

стислий опис своїх планів на вихідні дні або канікули;

пояснення повсякденної діяльності з використанням простих мовних засобів;

висловлення власної аргументованої думки за допомогою простих мовних засобів під час монологу;

підготовка короткої простої презентації на знайому тему;

надання відповідей на прості уточнювальні запитання, у разі потреби звернення з проханням повторити запитання чи отримати допомогу щодо формулювання відповідей.

3.2. Висловлення своїх думок почуттів, ставлень та позицій у письмовій формі.
Навчальний прогрес характеризується тим, що учні вміють подавати в письмовій формі інформацію про себе, навколишній світ, побут, використовуючи різні типи текстів.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

написання простих фраз і речень про себе, свою родину, житлові умови, освіту, людей і місця, розповідь коротких уявних біографій, використання фраз і речень з простими словами-зв'язками;

написання вступу до тексту або його продовження, у разі потреби користування словником і довідковими матеріалами.

3.3. Використання ефективних стратегій побудови висловлювання в усній та письмовій формі.
У ході адаптаційного циклу навчання школярі мають навчитися складати план усного або письмового висловлювання, підтримувати розмову, коли співрозмовник не може дібрати необхідного мовного та мовленнєвого матеріалу, зауважувати та виправляти власні прості мовні помилки.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

використання необхідного набору фраз із свого мовного і мовленнєвого досвіду;

використання невербальних засобів (жестів) для уточнення своєї розповіді;

визначення того, що має на увазі, вказуючи на це у висловлюванні;

прохання співрозмовника підтвердити, що мовна форма є коректною (у разі потреби).

Бажаєте дізнатися, як удосконалювати навички аудіювання, читання, говоріння та письма у школярів на базі комунікативного підходу у викладанні? Онлайн-курс "Teaching 4 Language Skills to Teenagers" пропонує багато цікавих лайфхаків та порад, які допоможуть збагатити навчальну програму цікавими та практичними комунікативними активностями.

# data[].attributes.attachment_link.title
Огляд і розбір Держстандарту мовно-літературної освітньої галузі (іншомовна освіта)

# data[].attributes.attachment_link.description
Держстандарт базової середньої освіти не містить поділу на навчальні предмети, натомість ним визначено 9 освітніх галузей, які мають формувати ключові компетентності та наскрізні вміння учнів 5-9 класів НУШ. Згідно з цим нормативним документом іноземна мова разом із вивченням інших мов і літератур має реалізувати компетентнісний потенціал мовно-літературної освітньої галузі.

# data[].attributes.headline
ЗБІРНИК ЗАВДАНЬ ДЛЯ РОЗВИТКУ ПРИРОДНИЧО-НАУКОВОЇ КОМПЕТЕНТНОСТІ УЧНІВ У ФОРМАТІ PISA

# data[].attributes.subject
ЗБІРНИК ЗАВДАНЬ ДЛЯ РОЗВИТКУ ПРИРОДНИЧО-НАУКОВОЇ КОМПЕТЕНТНОСТІ УЧНІВ У ФОРМАТІ PISA

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Інститут педагогіки НАПН України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Автор: за заг. ред. професора О.М. Топузова, укладач: Л.М. Калініна
Бібліографічний опис
Збірник завдань для розвитку природничо-наукової компетентності учнів у форматі PISA / Авторський колектив. За заг. ред. професора О.М. Топузова. Укладач: Л.М. Калініна [Електронне видання]. - Київ : Педагогічна думка, 2022. - 124 с.
Анотація
Збірник завдань для розвитку природничо-наукової компетентності учнів у форматі PISA включає авторські компетентнісно орієнтовані завдання, тестові запитання з природничо-наукової грамотності на основі пробних тестових запитань OECD PISA, призначених для розвитку природничо-наукової компетентності учнів. Збірник можуть використовувати здобувачі освіти основної і старшої школи, вчителі закладів загальної середньої освіти, викладачі закладів профільної середньої освіти, студенти педагогічних вищих навчальних закладів. Видання здійснено в межах Модуля Жана Моне (620287-EPP-1-2020-1-UA-EPPJMOMODULE) 2020‒2023 рр. в Інституті педагогіки Національної академії педагогічних наук України. Підтримка Європейською Комісією цього видання не передбачає підтримку його змісту, який відображає лише думку учасників. Комісія не може нести відповідальності за будь-яке використання вміщеної у збірнику інформації.

Переглядів: 566

# data[].attributes.attachment_link.title
Збірник завдань для розвитку природничо-наукової компетентності учнів у форматі PISA - Інститут педагогіки НАПН України

# data[].attributes.attachment_link.description
Автор: за заг. ред. професора О.М. Топузова, укладач: Л.М. Калініна Бібліографічний опис Збірник завдань для розвитку природничо-наукової компетентності учнів у форматі PISA / Авторський колектив. За заг. ред. професора О.М. Топузова. Укладач: Л.М. Калініна [Електронне видання]. - Київ : Педагогічна думка, 2022. - 124 с.

# data[].attributes.headline
Мотиваційні картки

# data[].attributes.subject
Мотиваційні картки

# data[].attributes.headline
Українська мова НУШ: ідея-дія-результат

# data[].attributes.subject
Українська мова НУШ: ідея-дія-результат

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Тема: Змішане та дистанційне навчання на уроках української мови в 5 класі НУШ

редактор Освітнього проекту "На Урок", викладач української мови та літератури, кандидат педагогічних наук, організатор онлайн-курсів для вчителів

# data[].attributes.attachment_link.title
Предметний інтенсив: Українська мова в 5 класі НУШ

# data[].attributes.attachment_link.description
Тема: Змішане та дистанційне навчання на уроках української мови в 5 класі НУШ редактор Освітнього проекту "На Урок", викладач української мови та літератури, кандидат педагогічних наук, організатор онлайн-курсів для вчителів

# data[].attributes.headline
Принципи наступності на уроках української мови в 5 класі НУШ

# data[].attributes.subject
Принципи наступності на уроках української мови в 5 класі НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Тема: Змішане та дистанційне навчання на уроках української мови в 5 класі НУШ

редактор Освітнього проекту "На Урок", викладач української мови та літератури, кандидат педагогічних наук, організатор онлайн-курсів для вчителів

# data[].attributes.attachment_link.title
Предметний інтенсив: Українська мова в 5 класі НУШ

# data[].attributes.attachment_link.description
Тема: Змішане та дистанційне навчання на уроках української мови в 5 класі НУШ редактор Освітнього проекту "На Урок", викладач української мови та літератури, кандидат педагогічних наук, організатор онлайн-курсів для вчителів

# data[].attributes.headline
Змішане та дистанційне навчання на уроках української мови в 5 класі НУШ

# data[].attributes.subject
Змішане та дистанційне навчання на уроках української мови в 5 класі НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Тема: Змішане та дистанційне навчання на уроках української мови в 5 класі НУШ

редактор Освітнього проекту "На Урок", викладач української мови та літератури, кандидат педагогічних наук, організатор онлайн-курсів для вчителів

# data[].attributes.attachment_link.title
Предметний інтенсив: Українська мова в 5 класі НУШ

# data[].attributes.attachment_link.description
Тема: Змішане та дистанційне навчання на уроках української мови в 5 класі НУШ редактор Освітнього проекту "На Урок", викладач української мови та літератури, кандидат педагогічних наук, організатор онлайн-курсів для вчителів

# data[].attributes.headline
Огляд і розбір Держстандарту освітньої галузі фізичної культури

# data[].attributes.subject
Огляд і розбір Держстандарту освітньої галузі фізичної культури

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Із нового навчального року школярі п'ятих класів усіх закладів загальної середньої освіти України розпочнуть навчатися за новим Державним стандартом базової середньої освіти. Аби допомогти вчителям розібратися з вимогами до результатів навчання школярів і компетентностей здобувачів освіти, ми підготували вибірковий огляд Держстандарту освітньої галузі фізичної культури.

У Державному стандарті немає поділу на навчальні предмети, натомість є освітні галузі, кожна з яких має реалізувати потенціал для розвитку всіх ключових компетентностей та наскрізних умінь школярів після закінчення адаптаційного циклу (5-6 класи) і базового предметного навчання (7-9 класи).

Метою освітньої галузі фізичної культури є гармонійний фізичний розвиток особистості учня, підвищення функціональних можливостей організму, вдосконалення життєво необхідних рухових умінь та навичок, розширення рухового досвіду через формування стійкої мотивації учнів до занять фізичною культурою і спортом.

Навчальне навантаження

Базовим навчальним планом визначено загальний обсяг навчального навантаження учнів, його розподіл між роками навчання, освітніми галузями, обов'язковими та вибірковими освітніми компонентами. У 5-6-х класах закладів загальної середньої освіти з українською мовою навчання загальнорічна кількість годин на фізичну культуру становить 210 годин (3 години на тиждень). Вони не враховуються під час визначення гранично допустимого навчального навантаження учнів, але обов'язково фінансуються.

Базові знання

Держстандартом передбачено, що школярі мають опанувати базові знання освітньої галузі фізичної культури за такими напрямами:

здоровий спосіб життя;

безпека у процесі занять фізичними вправами;

техніко-тактична підготовка;

історія фізичної культури;

формування особистості засобами фізичного виховання.

Передбачається, що на основі здобутих знань школярі опанують такі вміння та навички:

формування власної психічної та соціально-психологічної сфери особистості засобами фізичного виховання;

систематичне заняття фізичною культурою, володіння технікою фізичних вправ;

усвідомлення значення фізичної/рухової активності для підтримання стану здоров'я та задоволення у процесі фізичного виховання.

Компоненти обов'язкових результатів навчання учнів

У Державному стандарті обов'язкові результати навчання учнів позначено індексами. Розберемося, як він розшифровується на прикладі індекса 6 ФІО 1.2.1-2:

перша цифра вказує на порядковий номер року навчання, на завершення якого очікується досягнення результату навчання (6 клас);

скорочений буквений запис означає освітню галузь (ФІО - освітня галузь фізичної культури).

Цифри після буквеного запису означають номер:

групи споріднених результатів навчання (1);

загальних результатів навчання учнів, через які реалізується компетентнісний потенціал галузі (2);

конкретних результатів навчання учнів, що визначають їхній навчальний прогрес за освітніми циклами (1);

орієнтир для оцінювання, на основі якого визначається рівень досягнення учнями результатів навчання (2).

Отже, досягнення обов'язкових результатів навчання учнів адаптаційного циклу в освітній галузі фізичної культури очікується по завершенню 6 класу.

Орієнтири для оцінювання результатів навчання учнів в освітній галузі фізичної культури

Освітня галузь фізичної культури включає 3 групи споріднених результатів навчання, а саме:
1. Формування психічної та соціально-психологічної сфер особистості засобами фізичного виховання.
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:
1.1. Визначення мети систематичної рухової діяльності.
Держстандартом передбачено, що школярі мають систематично займатися фізичними вправами, досягаючи мети, визначеної за допомогою вчителя або самостійно.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

пояснення мети виконання фізичних вправ, визначення завдання за допомогою вчителя;

систематичне виконання відповідних фізичних вправ для вирішення завдань фізичного виховання;

пояснення цінності досягнення мети засобами фізичної культури.

1.2. Формування вольових якостей у процесі виконання фізичних вправ.

Конкретними результатами навчання учнів є виконання ними фізичних вправ, що вимагають вольових проявів, пояснення, що робота над помилками допомагає розвивати власні вольові якості.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

виконання довготривалих фізичних вправ;

подолання страху під час виконання певних фізичних вправ за підтримки вчителя;

пояснення, як переборювання окремих негативних емоцій, відчуттів, що виникають у процесі виконання фізичних вправ, допомагає формувати вольові якості;

пояснення, що виявлення помилок та робота над ними допомагають розвивати власні вольові якості.

1.3. Розвиток своїх когнітивних властивостей у процесі фізичного виховання.
Конкретним результатом навчання школярів є розвиток властивостей довільної уваги та мисленнєвих процесів засобами фізичного виховання.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

концентрація, довільне переключення уваги, підтримка її стійкості для реалізації завдань фізичного виховання (за вказівками вчителя та самостійно);

участь у рухливих та спортивних іграх, виконання фізичних вправ (зокрема ідеомоторних, завдань для активізації та підтримання стійкості уваги);

аналіз та оцінка правильності виконання фізичних вправ;

пояснення результатів виконання рухових (інтелектуальних) дій;

нестандартне вирішення рухових та інших завдань.

1.4. Виконання різних соціальних ролей під час взаємодії у процесі рухової (спортивно-ігрової) діяльності.
Навчальний прогрес характеризується тим, що учні вміють обґрунтовувати користь співпраці учасників у процесі рухової (спортивно-ігрової) діяльності, підтримувати учасників команди та допомагати їм виконувати завдання під час рухової діяльності.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
наведення прикладів переваг взаємодії у процесі рухової (спортивно-ігрової діяльності);

розрізнення ролей та завдань учасників команди;

визначення своєї ролі і завдань для підсилення командної взаємодії на основі аналізу власних сильних сторін.
1.5. Дотримання етичних норм у руховій діяльності.
Держстандартом передбачено, що учні дізнаються значення та дотримуватимуться правил "чесної гри" під час виконання фізичних вправ, у спортивно-ігровій та змагальній діяльності.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

пояснення важливості правил "чесної гри" стосовно себе та інших під час виконання фізичних вправ, у спортивно-ігровій та змагальній діяльності;

дотримання етичних норм у процесі виконання фізичних вправ, спортивно-ігрової та змагальної діяльності.

2. Систематичні заняття фізичними вправами, володіння технікою фізичних вправ.
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:
2.1. Демонстрація техніки фізичних вправ.
Навчальний прогрес характеризується тим, що учні демонструють володіння технікою фізичних вправ на рівні рухового вміння в обраних видах рухової діяльності.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
розповідь про техніку виконання фізичних вправ;

демонстрація основних технік фізичних вправ;

дотримання техніки рухової дії у стандартних умовах.
2.2. Моделювання рухової діяльності.
Передбачається, що у ході адаптаційного циклу навчання учні навчаться добирати вправи, розробляти комплекси фізичних вправ, вибрати найефективніший спосіб виконання фізичних вправ (за допомогою вчителя або самостійно).
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

обґрунтування підбору засобів за завданням учителя;

пропонування ефективного способу виконання фізичних вправ за раніше відомими методами.

2.3. Виконання фізичних вправ під час ігрової та змагальної діяльності.
Навчальний прогрес характеризується тим, що учні беруть участь у різних рухливих/спортивних іграх та естафетах (зокрема за спрощеними правилами), дотримуючись правил.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

виконання рухових дій в рухливих/спортивних іграх та естафетах, змагальній діяльності;

застосування нової для себе інформації, зокрема щодо правил, у процесі спортивно-ігрової діяльності;

пояснення необхідності дотримання правил спортивних ігор, естафет, спортивних змагань.

3. Усвідомлення значення фізичної/ рухової активності для підтримування стану здоров'я та задоволення у процесі фізичного виховання.
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:
3.1. Пізнання фактів, явищ і закономірностей фізичної культури і спорту.
Передбачається, що у ході адаптаційного циклу навчання учні навчаться аналізувати факти та події фізичної культури і спорту на основі медіатекстів, власного рухового досвіду та способу життя, пояснювати власну здоров'язбережувальну позицію, посилаючись на досвід відомих осіб.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

обізнаність з результатами найвідоміших українських спортсменів, які брали участь в Олімпійських, Паралімпійських іграх та інших змаганнях;

знання щодо історії виникнення Олімпійського руху;

аналіз інформації в друкованих та електронних джерелах за завданням учителя;

пояснення, коментування, наведення прикладів фактів та явищ фізичної культури;

аналіз власного виконання рухових дій, ідентифікація помилок в себе та інших школярів із висуненням припущень щодо причин їх виникнення;

обґрунтування власної здоров'язбережувальної позиції, керуючись досвідом інших осіб.

3.2. Контроль за своїм фізичним станом під час рухової діяльності.
Передбачається, що школярі навчаться спостерігати за власним фізичним станом, володіти способами визначення об'єктивних показників власного фізичного стану.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

опис свого фізичного стану за суб'єктивними показниками;

вирізнення ознак втоми в результаті фізичного навантаження;

визначення об'єктивних показників власного фізичного стану.

3.3. Регулювання свого психоемоційного стану у процесі рухової діяльності.
Конкретними результатами навчання є вміння учнів описувати власні позитивні і негативні емоції, пояснюватичи причини їх виникнення під час виконання фізичних вправ.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

пояснення впливу емоцій на стан здоров'я;

пояснення, як емоції можуть заважати і допомагати в руховій діяльності;

опис ознак гарного/ поганого настрою під час рухової діяльності;

визначення та виконання фізичних вправ для покращення емоційного стану;

здійснення рефлексії власного емоційного стану у процесі фізичного виховання;

позитивний вплив на емоційний стан інших осіб, протидія їх негативним емоціям.

3.4. Дотримання здорового способу життя через фізкультурно-оздоровчу діяльність.
Держстандартом передбачено, що учні братимуть участь у різних видах фізкультурно-оздоровчої діяльності.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

пояснення, як фізкультурно-оздоровча діяльність впливає на спосіб життя та здоров'я людини;

володіння технікою фізичних вправ, що використовують для профілактики (корекції) порушень постави;

застосування фізичних вправ для профілактики (корекції) статичної плоскостопості;

розповідь про значення загартування організму для здоров'я людини, пояснення правил загартування різними способами;

використання різних способів загартування організму (під наглядом фахівця, учителя).

3.5. Дотримання правил безпечної поведінки під час фізкультурно-оздоровчої діяльності.
До конкретних результатів навчання учнів відноситься дотримання та пояснення ними правил безпечної поведінки під час виконання фізичних вправ.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

обґрунтування важливості дотримання правил безпеки під час виконання фізичних вправ;

пояснення наслідків недотримання правил безпеки.

Нагадуємо, що у статті "Викладання фізичної культури у 5-х класах НУШ: особливості, інновації та нововведення" ми розглянули модельну навчальну програму цієї освітньої галузі. А якщо ви бажаєте отримати корисні поради щодо викладання фізичної культури від досвідчених педагогів-практиків, пропонуємо переглянути такі заходи:

# data[].attributes.attachment_link.title
Огляд і розбір Держстандарту освітньої галузі фізичної культури

# data[].attributes.attachment_link.description
Із нового навчального року школярі п'ятих класів усіх закладів загальної середньої освіти України розпочнуть навчатися за новим Державним стандартом базової середньої освіти. Аби допомогти вчителям розібратися з вимогами до результатів навчання школярів і компетентностей здобувачів освіти, ми підготували вибірковий огляд Держстандарту освітньої галузі фізичної культури.

# data[].attributes.headline
Огляд і розбір Держстандарту мистецької освітньої галузі

# data[].attributes.subject
Огляд і розбір Держстандарту мистецької освітньої галузі

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Держстандарт є фундаментальним документом в організації освітнього процесу для кожного рівня здобуття освіти, а його виконання є обов'язковим для всіх закладів загальної середньої освіти. Аби допомогти педагогам, які викладатимуть Технології у 5-х класах, розібратися з вимогами до результатів навчання школярів, ми підготували вибірковий огляд Держстандарту технологічної освітньої галузі.

Держстандартом визначено 9 освітніх галузей, кожна з яких має реалізувати потенціал для розвитку всіх ключових компетентностей та наскрізних умінь школярів.

Метою мистецької освітньої галузі є цілісний розвиток успішної особистості учня у процесі освоєння мистецьких надбань людства; усвідомлення власної національної ідентичності в міжкультурній комунікації; формування компетентностей, необхідних для художньо-творчого самовираження; розкриття креативного потенціалу, залучення до культурних процесів в Україні.

Навчальне навантаження

Базовим навчальним планом визначено загальний обсяг навчального навантаження учнів, його розподіл між роками навчання, освітніми галузями, обов'язковими та вибірковими освітніми компонентами. У 5-6-х класах закладів загальної середньої освіти з українською мовою навчання для реалізації мистецької освітньої галузі встановлено діапазон у межах:

Згідно з Типовим навчальним планом діапазон тижневого навчального навантаження цієї освітньої галузі у 5-х класах становить від 1 до 3 годин (рекомендовано - 2 години). За рішенням закладу освіти до навчального плану освітньої програми може включатися інтегрований курс "Мистецтво" або окремі предмети "Музичне мистецтво" та "Образотворче мистецтво" (кількість годин на їх вивчення школа визначає самостійно). Резерв навчальних годин (різниця між рекомендованою та мінімальною кількість годин) становить 1 годину, який може бути розподілений між обов'язковими для вивчення та вибірковими освітніми компонентами.

Базові знання

Держстандартом передбачено, що школярі мають опанувати базові знання мистецької освітньої галузі за такими напрямами:

Передбачається, що на основі здобутих знань школярі опанують такі вміння та навички:

пізнання різних видів мистецтва, інтерпретація художніх образів, набуття досвіду емоційних переживань, розвиток ціннісного ставлення до мистецтва;

Компоненти обов'язкових результатів навчання учнів

У Державному стандарті обов'язкові результати навчання учнів позначено індексами. Розберемося, як він розшифровується на прикладі індекса 6 МИО 1.2.1-2:

перша цифра вказує на порядковий номер року навчання, на завершення якого очікується досягнення результату навчання (6 клас);

скорочений буквений запис означає освітню галузь (МИО - технологічна освітня галузь).

Цифри після буквеного запису означають номер:

групи споріднених результатів навчання (1);

загальних результатів навчання учнів, через які реалізується компетентнісний потенціал галузі (2);

конкретних результатів навчання учнів, що визначають їхній навчальний прогрес за освітніми циклами (1);

орієнтир для оцінювання, на основі якого визначається рівень досягнення учнями результатів навчання (2).

Отже, досягнення обов'язкових результатів навчання учнів адаптаційного циклу у технологічній освітній галузі очікується по завершенню 6 класу.

Орієнтири для оцінювання результатів навчання учнів у мистецькій освітній галузі

Мистецька освітня галузь включає 4 групи споріднених результатів навчання, а саме:
1. Пізнання різних видів мистецтва, інтерпретація художніх образів, досвід емоційних переживань, ціннісне ставлення до мистецтва
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:
1.1. Пізнання мови різних видів мистецтва.
Держстандартом передбачено, що школярі мають навчитися розпізнавати базові засоби художньої виразності різних видів і жанрів мистецтва, наводити приклади творів.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

опис особливостей мови різних видів мистецтва;

пояснення засобів виразності художнього образу у творах різних видів мистецтва;

наведення прикладів творів різних видів мистецтва;

виокремлення жанрових ознак творів різних видів мистецтва;

розрізнення видів і наведення прикладів українського фольклору (музичного, танцювального, ігрового тощо) та різновидів українського декоративно-прикладного мистецтва;

характеристика особливостей технік виконання творів;

обізнаність у календарно-обрядових дійствах як прообразів видів мистецтва;

орієнтація в особливостях народного мистецтва рідного краю.

1.2. Аналіз, інтерпретація та критична оцінка художніх образів.
Навчальний прогрес характеризується тим, що учні сприймають твори різних видів і жанрів мистецтва, інтерпретують твори вербально та залучають невербальні засоби, встановлюють зв'язки між видами мистецтва, мистецтвом і життям.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

цілісне охоплення увагою твору під час сприймання, керування увагою;

вербальна/невербальна передача враження від творів (різними художніми засобами);

виокремлення виразних засобів у творах різних видів мистецтва для пояснення власного враження;

застосування знайомої термінології у процесі вербальної інтерпретації, зокрема іноземного походження;

пояснення цінностей, закладених у художньому творі, та коментування свого ставлення до них;

порівняння художніх образів з явищами навколишнього середовища;

наведення прикладів зв'язків між видами мистецтва, синтезу мистецтв;

пояснення зв'язків між мистецтвом і життям.

2. Художньо-образне, асоціативне мислення під час творчої діяльності в різних видах мистецтва 2.1. Творення різними засобами і способами.
До конкретних результатів навчання учнів відноситься їхні вміння обирати способи/засоби творення художніх образів у різних видах і жанрах мистецтва для самовираження, використовувати елементи українського народного мистецтва в художній творчості.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

участь у виконавській творчості за власним вибором і вподобанням (співає в хорі/ансамблі/соло, грає на традиційних та/або електронних музичних інструментах);

відтворення характерних особливостей сценічного персонажа в мовленні, міміці, пластиці тіла;

виконання зображення, зокрема замальовки з натури і за уявою, розробка ескізів із застосуванням різних прийомів, художніх технік, матеріалів, форматів, засобів дизайну тощо;

використання цифрових технологій для втілення задуму, зокрема створення фото різних жанрів (фотопортрет, фотопейзаж), компонування простих відеороликів;

ініціативність у втіленні творчого задуму;

виконання народних пісень/обробок пісень, створення ескізів виробів/творів з етнічними мотивами із застосуванням знайомих художніх технік.

2.2. Імпровізація.
Конкретним результатом навчання учнів визначено вміння імпровізувати (експериментувати, поєднувати, візуалізувати тощо) художніми засобами для реалізації власної мистецької ідеї.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів: 2.3. Естетичне перетворення навколишнього середовища.
Передбачається, що у ході адаптаційного циклу навчання учні навчаться спостерігати, досліджувати довкілля, фіксувати цікаві явища навколишнього середовища та використовувати їх як ідеї для творчості і перетворення предметного середовища.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

спостереження за навколишнім середовищем, їхня фіксація (фото, відео, замальовки тощо) і презентація;

використання результатів спостережень у мистецькій діяльності (музикування, пластичні рухи, створення зображень в різних художніх техніках і матеріалах);

пропонування та реалізація власних ідеї, зокрема з урахуванням національних традицій, сучасних тенденцій, використанням знань і умінь з інших освітніх галузей;

використання художньої літератури для створення власних творів мистецтва;

участь у проєктній діяльності.

3. Пізнання себе через взаємодію з різноманітними мистецькими об'єктами; розвиток емоційного інтелекту 3.1. Оцінка власних мистецьких здобутків.
Держстандартом передбачено, що школярі мають навчитися оцінювати власні досягнення за колективно визначеними критеріями, пояснювати своє право на самовираження.

Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

характеристика власної творчості за колективно визначеними критеріями;

визначення сильних і слабких сторін своєї роботи в чітких формулюваннях;

оцінка власних успіхів і досягнень, зауваження помилок та частково самостійне виправлення їх;

встановлення за допомогою вчителя чи інших осіб способів вдосконалення вмінь.

3.2. Демонстрація власних досягнень.
Навчальний прогрес характеризується тим, що учні вміють ділитися результатами творчої діяльності з іншими, пояснювати задум і пояснювати своє право на самовираження.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів: 3.3. Взаємодія з іншими особами через мистецтво.
Конкретним результатом навчання учнів є їхня участь в обговоренні творів мистецтва, мистецьких і дослідницьких проектах.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

долучення до мистецьких заходів; виконання різних ролей в спільному творчому процесі, дослухання до творчих ідей інших осіб; визначення різних позицій та оцінок учасників;

розуміння значення партнерства в спільній мистецькій творчості;

висловлювання своєї думки в обговореннях творів мистецтва;

використання власного досвіду та різних видів інформації під час колективної творчості;

планування своїх дій у створенні колективного художнього продукту;

пропонування способів розв'язання завдань в разі виникнення труднощів;

спостереження в навколишньому середовищі і соціумі, підтвердження думки аргументами;

участь в інсценізаціях календарно-обрядових дійств, народних ігор з використанням пісенного матеріалу, танцювальних рухів, елементів костюмів, атрибутів, гриму, інструментального супроводу.

3.4. Регулювання власного емоційного стану засобами мистецтва.
Держстандартом визначено, що школярі мають навчитися аналізувати власні емоції і почуття під час сприймання мистецьких творів і вербалізувати їх, визначати та описувати власні мистецькі вподобання, розуміти, який вид художньо-творчої діяльності покращує емоційний стан.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

пояснення своїх уподобань та їхнє порівняння з уподобаннями інших осіб із свого оточення;

вибір зі знайомих творів мистецтва, які найкраще відображають власні емоції;

пояснення впливу творів на зміну власного емоційного стану;

вирізнення художніх засобів, які вплинули на враження від сприйнятого твору.

4. Використання інформаційного середовища у власній творчості та художній комунікації 4.1. Створення мистецького медіатексту в процесі художньої комунікації.
Конкретними результатами навчання учнів визначено створення, обробка і поширення простого мистецького медіатексту з урахуванням відповідальності під керівництвом учителя або інших осіб.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів: 4.2. Добір та оцінка джерел інформації про мистецтво.
Передбачається, що у ході адаптаційного циклу навчання учні навчаться визначати джерела інформації про мистецтво із застосуванням цифрових технологій за допомогою вчителя чи інших осіб
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

визначення достовірності джерела інформації про мистецтво.
4.3. Виявлення культури використання авторського твору.
Навчальний прогрес характеризується тим, що учні вміють відповідально ставитись до авторства в мистецтві, розуміють значення правильного оформлення цитат із посиланням на автора.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
Бажаєте дізнатися, як удосконалювати навички формування культурної компетентності учнів, ознайомитись з практичними рекомендаціями щодо залучення дітей у мистецькі процеси та дізнатися про особливості сучасного мистецтва та методологічні підходи у роботі? Реєструйтеся на курс Вікторії Бавикіної "Мистецтво в культурі сучасності: теорія та практика навчання"!

# data[].attributes.attachment_link.title
Огляд і розбір Держстандарту мистецької освітньої галузі

# data[].attributes.attachment_link.description
Держстандарт є фундаментальним документом в організації освітнього процесу для кожного рівня здобуття освіти, а його виконання є обов'язковим для всіх закладів загальної середньої освіти. Аби допомогти педагогам, які викладатимуть Технології у 5-х класах, розібратися з вимогами до результатів навчання школярів, ми підготували вибірковий огляд Держстандарту технологічної освітньої галузі.

# data[].attributes.headline
МОДЕЛЬНІ НАВЧАЛЬНІ ПРОГРАМИ ДЛЯ 5-9 КЛАСІВ НОВОЇ УКРАЇНСЬКОЇ ШКОЛИ

# data[].attributes.subject
МОДЕЛЬНІ НАВЧАЛЬНІ ПРОГРАМИ ДЛЯ 5-9 КЛАСІВ НОВОЇ УКРАЇНСЬКОЇ ШКОЛИ

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Модельні навчальні програми для 5-9 класів Нової української школи (запроваджуються поетапно з 2022 року)

# data[].attributes.attachment_link.description
Мовно-літературна освітня галузь

# data[].attributes.headline
Інтернет-ресурси для створення завдань для уроків природничої освітньої галузі

# data[].attributes.subject
Інтернет-ресурси для створення завдань для уроків природничої освітньої галузі

# data[].attributes.attachment_link.title
На Урок - Інтернет-ресурси для створення завдань для уроків природничої освітньої галузі | Facebook | By На Урок | ➡️ Реєстрація та матеріали за посиланням: https://naurok.com.ua/webinar/internet-resursi-dlya-stvorennya-zavdan-dlya-urokiv-prirodnicho-osvitno-galuzi...

# data[].attributes.attachment_link.description
1.5K views, 8 likes, 2 loves, 10 comments, 2 shares, Facebook Watch Videos from На Урок: ➡️ Реєстрація та матеріали за посиланням:...

# data[].attributes.headline
Формувальне оцінювання. Як оцінювати без оцінок: покрокова інструкція сучасного вчителя

# data[].attributes.subject
Формувальне оцінювання. Як оцінювати без оцінок: покрокова інструкція сучасного вчителя

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Зображення: Irina Molchanova from Ouch!

Як оцінювати учнів ефективно? Які стратегії формувального оцінювання підвищують самостійність учнів? Як забезпечити ефективний зворотний зв'язок? Юрій Гайдученко, експерт ГС "Освіторія" та вчитель Новопечерської школи, розповідає про інструменти та вправи, щоб ви почали впроваджувати формувальне оцінювання вже сьогодні.

- "Якщо спосіб оцінювання наших учнів не зміниться, культура навчання не зміниться також" - повністю підтримую міркування авторки посібників із формувального оцінювання та нашої колеги Маріки Толволи із Гельсінського університету, - розповідає експерт Юрій Гайдученко. - Формувальне оцінювання, або ж "оцінювання для навчання" - це система з величезною кількістю методів і прийомів. Їх слід використовувати комплексно, адже сегментарний підхід успіху не принесе. Формувальне оцінювання має за мету підкоригувати діяльність як учня, так і педагога, щоб результати навчання дітей покращились.
Три базові компоненти оцінювання

1. Оцінювання для навчання (формувальне оцінювання)

Оцінювання, яке мотивує дітей вчитися. Вчитель може підкоригувати учня, надати зворотний зв'язок у процесі навчання.

2. Оцінювання навчання (підсумкове оцінювання)

Assessment of learning - оцінювання самого навчання, підсумкового його "продукту". Вчитель констатує факти, але виправити вже нічого не можна. Оцінювання за підсумком не підвищує успішність учнів так само, як і зважування не допомагає скинути вагу за один день.

3. Оцінювання як навчання (самооцінювання)

Той вчитель гуру, який зміг навчити дітей сприймати оцінювання як навчання. Тобто, використовувати самооцінювання, щоб розуміти свої реальні показники й не потребувати консультації педагога, щоб оцінити свою роботу.

Процес формувального оцінювання має свій дизайн. На першому місці - мета.

Ми маємо розуміти, навіщо використовуємо формувальне оцінювання, що воно нам дасть і чим відрізнятиметься від традиційного процесу оцінювання. Це допоможе змінити культуру оцінювання в класі. Запитайте себе:

1. Який очікуваний результат навчання?

2. Що я хочу знати про навчання моїх учнів?

Формат
Як я буду оцінювати учнів - письмово, усно, візуально, кінестетично?

Вчитель може домовитися з учнями про невербальні засоби, за допомогою яких він може оцінити роботу: підморгнути, доторкнутися легенько до плеча, наклеїти певний стікер. Це означатиме, що в роботі є певні неточності, які потрібно виправити тут і зараз.

Час
Коли я буду оцінювати - в процесі пояснення матеріалу чи після?

Підготовка
Що мені знадобиться для формувального оцінювання учнів? Цифрові технології, приміщення як інструмент оцінювання, час, запрошений учитель чи гості як експерти.

Оцінювач
Хто проводитиме оцінювання?

Це буде взаємооцінювання чи оцінюватиме вчитель?

Результат оцінювання
Хто буде оцінений - окремі учні, група чи весь клас?

7 ознак, що у вашому класі реалізується "оцінювання для навчання":

1. У класі більше цінуються ідеї, висловлені учнями, а не готові відповіді.

2. Учні знають очікувані результати навчання та критерії успіху.

3. Учні готові ризикувати, їх не лякають і не зупиняють помилки.

4. Учні вміють критикувати екологічно, надавати й отримувати відгуки.

5. Учні відповідають за своє навчання.

6. Учитель - не єдине джерело знань. Учні вміють користуватися принципом "Запитай у трьох, перш ніж запитати в мене". Таким чином підвищуються комунікативні навички дітей.

7. Учитель є фасилітатором у класі: він розуміє, як допомогти дітям працювати в групі, досягати результатів за допомогою настанов чи зворотного зв'язку.

Вчителям потрібно чітко визначити цілі та критерії, за якими вони оцінюватимуть учнів. А учні мають отримати чекліст, за допомогою якого можуть перевірити, чи зробили вони всі кроки для виконання завдання на найвищому рівні.

Далі вчителі мають навчитися визначати особисті потреби учнів за допомогою мозкових штурмів, таблиць, цифрових інструментів Kahoot, Classtime чи звичайної Google-форми. Це допоможе зрозуміти, на якому рівні перебувають зараз ваші учні в опануванні теми чи формуванні навички.

Наступний етап - спостереження. Педагог спостерігає за процесом навчання та "маркує" попередній результат - наприклад, ставить "плюсики" певного кольору, що сигналізують учню: "Ти досягнув цього етапу і йдеш далі".

Наступний етап - перевірка розуміння, сприйняття та відтворення учнями інформації. Для цього вчитель може використати опитувальник, який покаже, чи зрозуміла дитина, над чим працювала.

І насамкінець: потрібно отримати докази розуміння та формування навичок учнями. Допоможуть контрольні таблиці, портфоліо, оцінювання кінцевих продуктів роботи.

Онлайн-інструменти допоможуть швидко перевірити, чи добре опанували учні конкретну тему.

Коли учні переглядають відео довше ніж 5 хвилин, то починають втрачати увагу й концентрацію. Тож учителю варто подбати про те, щоб у навчальному відео з'являлися запитання, коментарі самих учнів та їхні думки. Діти мають взаємодіяти з контентом.

Поділіть відеоінтерактив на смислові блоки та зробіть доступною опцію коригування відповіді під час перегляду. Найпростіший інструмент - LearningApps, призначений саме для формувального оцінювання. Там є чимало шаблонів від ваших колег, які ви можете відкорегувати під потреби свого класу. Великий плюс цього інструменту - коли учень робить помилки, може повернутися до виправлення. Обов'язково зареєструйтеся, щоб користуватись усіма можливостями LearningApps. Для кожного класу вам потрібно буде створити окрему папку.

Ще один інструмент, який я ціную - Edpuzzle. Тут ви створите тестові завдання з однією чи двома правильними відповідями. Також є опція коментування учнями почутого під час паузи у відтворенні відео, створення нотаток учнями та багато інших цікавинок.

Експертна оцінка - цікавий спосіб відслідкувати учнівський прогрес. Експертами можуть бути учні, якщо попередньо опрацювали новий матеріал. Звісно ж, це можуть бути реальні експерти - вчителі, батьки, запрошені спікери (у класі чи онлайн). Під час "експертної оцінки" можемо використовувати онлайн-дошку Padlet.

Отже, одні учні виставлятимуть на дошці виконані завдання, інші коментуватимуть роботи з точки зору експерта. Для цього використайте прийом "3,2,1". Маєте попросити експерта занотувати три позитивні моменти, які сподобались у роботі. Потім - два уточнювальні запитання автору роботи, а в кінці - одну рекомендацію від себе. Саме такий процес конструктивної критики навчить дітей оцінювати одне одного правильно, а не просто симпатизувати чи критикувати. Зауважте, інструкція до завдання "Експертна оцінка" має бути чітка. Обирайте критерій - дизайн, мовне оформлення. І вже на основі цих критеріїв експерти коментуватимуть роботи.

Дієві та цікаві для самих учнів інструменти, що допомагають перевірити, наскільки швидко вони рухаються на шляху до опанування тієї чи іншої теми. Спробуйте створити квестову кімнату раз, і учні проситимуть ще і ще!

Якісний зворотний зв'язок, на відміну від виставлення оцінки (кількісний зворотний зв'язок), передбачає висловлення спостережень за навчальною діяльністю, встановлення емоційного зв'язку з дитиною та опис складних процесів. Тобто, вчитель допомагає учню зрозуміти, що він робив правильно, а де припустився помилок і як їх можна виправити.

Вчителю варто дати учням алгоритм, як помилятись. Дитина має знати, як виправляти похибку, як удосконалити роботу та за допомогою власних помилок створити схему, яка допоможе рухатися далі. До слова, наведений нижче постер є чи не в кожному класі американської школи. Меседж простий: "Помилки - це не страшно. Ми всі навчаємось".

Також запропонуйте учням вправу "Найбрудніший момент". Дитина має подумати й записати у формі рефлексії, що було найважчим моментом під час опрацювання завдання. Із чим було важко впоратись, чого не вистачало та яка допомога потрібна.

Як школа прославилася на весь світ через... графіті!

Що робити вчителю, коли в школі сталась екстремальна ситуація

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Олена Юрченко

# data[].attributes.attachment_link.title
Як оцінювати без оцінок: покроково інструкція сучасного вчителя

# data[].attributes.attachment_link.description
Як оцінювати учнів ефективно? Які стратегії формувального оцінювання підвищують самостійність учнів? Як забезпечити ефективний зворотний зв'язок? Юрій Гайдученко, експерт ГС "Освіторія" та вчитель Новопечерської школи, розповідає про інструменти та вправи, щоб ви почали впроваджувати формувальне оцінювання вже сьогодні.

# data[].attributes.headline
Огляд і розбір Держстандарту соціальної та здоров’язбережувальної освітньої галузі

# data[].attributes.subject
Огляд і розбір Держстандарту соціальної та здоров’язбережувальної освітньої галузі

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Новий Державний стандарт визначає структуру та зміст базової середньої освіти, вимоги до обов'язкових результатів навчання учнів 5-9 класах НУШ, загальний обсяг навчального навантаження, розподілений за освітніми галузями. Аби допомогти вчителям розібратися з вимогами до результатів навчання учнів соціальної і здоров'язбережувальної освітньої галузі, ми підготували вибірковий огляд цього документа.

Держстандартом визначено мету, компетентнісний потенціал (перелік умінь та ставлень й базові знання), обов'язкові результати навчання учнів та орієнтири для їхнього оцінювання для кожної освітньої галузі.

Метою соціальної і здоров'язбережувальної освітньої галузі є розвиток особистості учня, який здатний до самоусвідомлення, гармонійної соціальної і міжособистісної взаємодії, спрямованої на збереження власного здоров'я та здоров'я інших осіб, дбає про безпеку, виявляє підприємливість та професійну зорієнтованість для забезпечення власного і суспільного добробуту.

Навчальне навантаження

Базовим навчальним планом визначено річний діапазон кількості годин для вивчення кожної освітньої галузі. У 5-6-х класах закладів загальної середньої освіти з українською мовою навчання для реалізації соціальної та здоров'язбережувальної освітньої галузі встановлено обсяг у межах:

Згідно з Типовим навчальним планом діапазон тижневого навчального навантаження цієї освітньої галузі становить від 1 до 2 годин (рекомендовано - 1,5 години). Кількість годин розподілено на вивчення:

інтегрованого курсу "Здоров'я, безпека та добробут" - 1 година;

Етики/Культури добросусідства/Інших курсів морального спрямування - 0,5 годин. За вибором закладу освіти вивчається один із цих предметів або вони можуть вивчатись у межах інтегрованого курсу "Здоров'я, безпека та добробут".

Резерв навчальних годин (різниця між рекомендованою та мінімальною кількість годин) становить 0,5 години, який може бути розподілений між обов'язковими для вивчення та вибірковими освітніми компонентами.

Базові знання

Держстандартом передбачено, що школярі мають опанувати базові знання соціальної і здоров'язбережувальної освітньої галузі за такими напрямами:

Передбачається, що на основі здобутих знань школярі опанують такі вміння та навички:

Компоненти обов'язкових результатів навчання учнів

У Державному стандарті вимоги до обов'язкових результатів навчання школярів позначено індексами. Розберемося, як він розшифровується на прикладі індекса 6 СЗО 1.2.1-2:

перша цифра вказує на порядковий номер року навчання, на завершення якого очікується досягнення результату навчання (6 клас);

скорочений буквений запис означає освітню галузь (СЗО - соціальна та здоров'язбережувальна освітня галузь).

Цифри після буквеного запису означають номер:

Отже, досягнення обов'язкових результатів навчання учнів адаптаційного циклу в інформатичній освітній галузі очікується по завершенню 6 класу.

Орієнтири для оцінювання результатів навчання учнів у соціальній та здоров'язбережувальній освітній галузі

Ця освітня галузь включає 4 групи споріднених результатів навчання, а саме:
1. Турбота про особисте здоров'я і безпеку, уникання факторів ризику, реагування на чинники і діяльність, яка становить загрозу для життя, здоров'я, добробуту власного та інших осіб.
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:
1.1. Відповідальні дії.
Навчальний прогрес характеризується тим, що учні демонструють прихильність до безпечних і корисних практик поведінки, які зменшують ризики для життя і здоров'я або запобігають їм.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів: 1.2. Відстоювання власних інтересів та інтересів інших осіб.
Держстандартом визначено, що у ході адаптаційного циклу навчання учні мають навчитися відстоювати власні інтереси та інтереси інших осіб, протидіяти проявам тиску, неповаги і приниження.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів: 1.3. Надання допомоги.
До конкретних результатів навчання школярів відноситься надання першої долікарської допомоги, звернення до необхідних служб відповідно до ситуації, ідентифікація способів та можливості надання допомоги собі та/або іншим особам для вирішення конфліктної ситуації.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів: 2. Визначення альтернатив, прогнозування наслідків, прийняття рішень з користю для власної безпеки та безпеки інших осіб, здоров'я та добробуту.
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:
2.1. Розпізнавання небезпечних ситуацій.
Передбачається, що учні навчаться визначати ймовірні небезпеки в повсякденному житті.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів: 2.2. Прогнозування наслідків.
Конкретним результатом навчання учнів є вміння прогнозувати наслідки своїх дій для здоров'я, безпеки і добробуту, зокрема під час використання інформаційно-комунікаційних технологій та інших медійних засобів.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
2.3. Приймання рішень.

Конкретним результатом навчання є вміння школярів використовувати перевірену інформацію для прийняття рішення в типових (знайомих) повсякденних ситуаціях.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

використання перевіреної інформації для прийняття рішення щодо вибору повсякденної поведінки на користь здоров'я, безпеки та добробуту;

приймання рішень щодо надання самодопомоги та допомоги іншим особам, звернення до інших осіб чи відповідних служб.

2.4. Безпечне поводження.
Держстандартом передбачено, що учні мають навчитися пояснювати послідовність дій у небезпечних ситуаціях природного, техногенного, соціального і побутового походження.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів: 3. Аргументований вибір здорового способу життя, аналіз і оцінка наслідків і ризиків.
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:
3.1. Обмірковування альтернативи власних дій і рішень.
У ході навчання школярі мають навчитися обмірковувати альтернативні рішення стосовно свого здоров'я, безпеки і особистого добробуту в умовах вибору.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

пояснення вибору власних альтернатив і рішень з урахуванням впливу зовнішніх чинників;

обґрунтування наслідків вибору альтернативного рішення щодо моделей поведінки, спрямованих на збереження здоров'я, добробуту та безпеки.

3.2. Приймання змін власного організму.

До конкретних результатів навчання відноситься вміння школярів вирізняти та пояснювати вікові зміни в організмі як ознаку здоров'я та розвитку.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
3.3. Аналіз впливу поведінки на здоров'я.

У ході адаптаційного циклу навчання учні мають навчитися усвідомлювати наслідки впливу індивідуальної поведінки на стан здоров'я.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів: 3.4. Здійснення вибору, що приносить користь та задоволення (радість).
До конкретних результатів навчання відноситься вміння учнів аналізувати і визначати різні аспекти способу життя, що приносять користь і задоволення (радість) для повноцінного життя.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів: 4. Підприємливість та етична поведінка для поліпшення здоров'я, безпеки і добробуту.
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:
4.1. Навчання вчитися.
Конкретними результатами навчання учнів визначено їхнє відстеження власного поступу та висловлення бажання пізнавати нове без шкоди для здоров'я.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів: 4.2. Пошук і перевірка інформації.
Навчальний прогрес характеризується тим, що учні вміють знаходити, аналізувати та перевіряти інформацію щодо здоров'я, безпеки та добробуту, здобуту в різних джерелах.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

пошук і перевірка достовірності інформації щодо здоров'я, безпеки та добробуту в різних джерелах;

оцінка надійності різних джерел інформації (засоби масової інформації, реклама, соціальні мережі тощо).

4.3. Ефективні та самостійні дії.
Держстандартом передбачено, що учні мають навчитися ефективно діяти для реалізації короткострокових цілей для досягнення успіху та задоволення власних потреб і потреб інших осіб.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів: 4.4. Конструктивне спілкування.
У ході навчання школярі мають навчитися досягати ефективного спілкування, виявляти повагу до особистого простору інших осіб та організації ефективної спільної діяльності, задоволення власних потреб і потреб інших осіб.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів: 4.5. Виявлення культури споживання.
До конкретних результатів навчання відноситься пояснення школярами обмеженості ресурсів, необхідності ощадного ставлення та потребу повторного використання їх для здоров'я, безпеки і добробуту.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів: 4.6. Планування майбутнього.
Конкретним результатом навчання учнів визначено їхнє вміння аналізувати потенціал опанування різних видів діяльності.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів: 4.7. Співпраця для досягнення результату діяльності.
Передбачається, що школярі мають навчитися працювати самостійно або з іншими особами, виконувати різні ролі та встановлювати нові контакти.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів: 4.8. Етична поведінка.
По завершенню адаптаційного циклу навчання учні мають виявляти повагу до почуттів інших людей, толерантно та коректно ставитись до відмінностей інших осіб (ознакам, захищеним законом).
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів: 4.9. Планування, запровадження та оцінка фінансових рішень.
Держстандартом передбачено, що учні мають навчитися пояснювати потенціал фінансових ресурсів.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

оперування основними економічними поняттями (гроші, зайнятість, підприємництво тощо);

розрізнення та зазначення законних джерел доходів для свого віку;

вміння раціонально розпоряджатися власними грошима;

розуміння ваги докладених зусиль дорослих для отримання доходів;

вміння обирати продукти і товари за показниками якості, строків придатності та складу;

правильна інтерпретація інформації, наведеної на маркувальних знаках, упаковках для безпечного та раціонального використання харчових і промислових продуктів.

4.10. Підтримка доброчинності.
Конкретним результатом навчання є вміння учнів розпізнавати доброчинну діяльність.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
А якщо ви бажаєте отримати корисні поради щодо викладання навчальних предметів соціальної та здоров'язбережувальної освітньої галузі пропонуємо переглянути такі заходи:

Також запрошуємо вас долучитися до виступу Вікторії Богданової "Здоров'я, безпека та добробут" в 5 класі НУШ: через наступність та інтерактивність до ефективного навчання", який відбудеться під час Всеукраїнської інтернет-конференції "Особливості організації навчання в 5-6 класах НУШ" (11.08.2022-12.08.2022).

# data[].attributes.attachment_link.title
Огляд і розбір Держстандарту соціальної та здоров'язбережувальної освітньої галузі

# data[].attributes.attachment_link.description
Новий Державний стандарт визначає структуру та зміст базової середньої освіти, вимоги до обов'язкових результатів навчання учнів 5-9 класах НУШ, загальний обсяг навчального навантаження, розподілений за освітніми галузями. Аби допомогти вчителям розібратися з вимогами до результатів навчання учнів соціальної і здоров'язбережувальної освітньої галузі, ми підготували вибірковий огляд цього документа.

# data[].attributes.headline
Огляд і розбір Держстандарту інформатичної освітньої галузі

# data[].attributes.subject
Огляд і розбір Держстандарту інформатичної освітньої галузі

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Новий Держстандарт є базовим документом для організації освітнього процесу у 5-9 класах НУШ. Цим нормативом визначено 9 освітніх галузей, які мають розвивати природні здібності, інтереси та обдарування учнів, формувати компетентності, необхідні для їх соціалізації та самореалізації, виховувати громадянина з відповідальною життєвою позицією. Аби допомогти вчителям розібратися з вимогами до результатів навчання учнів інформатичної освітньої галузі, ми підготували вибірковий огляд Держстандарту.

У Держстандарті для кожної освітньої галузі визначено мету, компетентнісний потенціал (перелік умінь та ставлень й базові знання), обов'язкові результати навчання учнів та орієнтири для їхнього оцінювання.

Метою інформатичної освітньої галузі є розвиток особистості учня, здатного використовувати цифрові інструменти і технології для розв'язання проблем, розвитку, творчого самовираження, забезпечення власного і суспільного добробуту, критично мислити, безпечно та відповідально діяти в інформаційному суспільстві.

Навчальне навантаження

Базовим навчальним планом визначено річний діапазон кількості годин для вивчення кожної освітньої галузі. У 5-6-х класах закладів загальної середньої освіти з українською мовою навчання для реалізації інформатичної освітньої галузі встановлено обсяг у межах:

мінімального показника, який становить 70 годин;

максимального - 140 годин;

рекомендованого -105 годин.

Згідно з Типовим навчальним планом діапазон тижневого навчального навантаження цієї освітньої галузі становить від 1 до 2 годин (рекомендовано - 1,5 години). Резерв навчальних годин (різниця між рекомендованою та мінімальною кількість годин) становить 0,5 години, який може бути розподілений між обов'язковими для вивчення та вибірковими освітніми компонентами.

Базові знання

Держстандартом передбачено, що школярі мають опанувати базові знання інформатичної освітньої галузі за такими напрямами:

інформаційні процеси і системи;

комп'ютер;

програмне забезпечення;

Інтернет;

алгоритми і програми;

комп'ютерна графіка;

текстові документи;

комп'ютерні презентації;

електронні таблиці;

бази даних;

веб-ресурси;

мультимедіа.

Передбачається, що на основі здобутих знань школярі опанують такі вміння та навички:

пошук, аналіз, перетворення, узагальнення, систематизація та подання даних, критична оцінка інформації для розв'язання життєвих проблем;

створення інформаційних продуктів і програм для ефективного розв'язання задач/проблем, творчого самовираження індивідуально та у співпраці з іншими особами за допомогою цифрових пристроїв чи без них;

усвідомлене використання інформаційних та комунікаційних технологій та цифрових інструментів для доступу до інформації, спілкування та співпраця як творець та (або) споживач, а також самостійне опанування нових технологій;
усвідомлення наслідків використання інформаційних технологій для себе, суспільства, навколишнього природного середовища, дотримання етичних, культурних і правових норм інформаційної взаємодії.

Компоненти обов'язкових результатів навчання учнів

У Державному стандарті обов'язкові результати навчання учнів позначено індексами. Розберемося, як він розшифровується на прикладі індекса 6 ІФО 1.2.1-2:

перша цифра вказує на порядковий номер року навчання, на завершення якого очікується досягнення результату навчання (6 клас);

скорочений буквений запис означає освітню галузь (ІФО - інформатична освітня галузь).

Цифри після буквеного запису означають номер:

групи споріднених результатів навчання (1);

загальних результатів навчання учнів, через які реалізується компетентнісний потенціал галузі (2);

конкретних результатів навчання учнів, що визначають їхній навчальний прогрес за освітніми циклами (1);

орієнтир для оцінювання, на основі якого визначається рівень досягнення учнями результатів навчання (2).

Отже, досягнення обов'язкових результатів навчання учнів адаптаційного циклу в інформатичній освітній галузі очікується по завершенню 6 класу.

Орієнтири для оцінювання результатів навчання учнів у інформатичній освітній галузі

Інформатична освітня галузь включає 4 групи споріднених результатів навчання, а саме:
1. Пошук, подання, перетворення, аналіз, узагальнення та систематизація даних, критичне оцінювання інформації для розв'язання життєвих проблем.
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:
1.1. Дослідження та оцінка впливу інформаційних технологій на своє життя, навколишній світ і розвиток.
Навчальний прогрес характеризується тим, що учні вміють пояснювати призначення, обирати та використовувати цифрові пристрої і технології для здійснення інформаційних процесів у повсякденному житті та навчальній діяльності.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів: 1.2. Пошук, збирання, зберігання, представлення, перетворення, структурування, аналіз та узагальнення даних різних типів.
Держстандартом передбачено, що учні навчаться визначати потребу в отриманні даних, шукати, збирати та зберігати дані за допомогою різних пристроїв і технологій, обирати спосіб структурування і візуалізації зібраних чи отриманих даних з використанням різних видів інфографіки.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

визначення формату й обсягу даних, потрібних для розв'язання задачі, підтвердження чи спростування тверджень;

вибір і застосування цифрових інструментів для збирання чи отримання даних;

розпізнавання даних різних типів і наведення їх прикладів;

зберігання результатів пошуку або власної роботи на зовнішніх носіях або мережних/хмарних ресурсах;

вибір ключових слів і методів пошуку, формулювання різних типів запитань та/або запитів для пошуку потрібної інформації та/чи файлів на носіях;

визначення простих закономірностей на підставі аналізу набору даних;

створення/вибір і подання наборів даних для перевірки чи доведення тверджень;

представлення даних, створення таблиць, схем, діаграм тощо з виконанням необхідних проміжних перетворень;
пояснення схем і діаграм систем реального та віртуального світу.

1.3. Побудова інформаційних моделей об'єктів, явищ і процесів.
До конкретних результатів навчання учнів відноситься вміння обирати істотні властивості об'єктів у контексті розв'язання життєвої/навчальної проблеми, використовувати та експериментувати з готовими чи створеними моделями для дослідження.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

оцінка істотності/важливості/необхідності/адекватності інформації в контексті розв'язання життєвої/навчальної проблеми;

вибір властивостей об'єктів, що є істотними для розв'язання задачі, і визначення їх допустимих значень;

пояснення простих причинно-наслідкових зв'язків у готовій моделі з використанням шаблону "якщо, то", "що треба зробити, щоб";

планування та реалізація експерименту з готовими чи створеними моделями для підтвердження чи спростування гіпотези;

формулювання висновків, наскільки отримані результати експерименту з моделлю відповідають гіпотезі/прогнозу.

1.4. Критична оцінка інформації, отриманої з різних джерел.
Передбачається, що у ході адаптаційного циклу навчання учні навчаться пояснювати вплив джерел інформації на формування власних поглядів та інших точок зору, будувати власні судження про медіатексти, визначати достовірність інформації та надійність джерел.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

розпізнавання фактів і суджень в інформаційних джерелах;

порівняння інформації з різних джерел за заданими критеріями;

наведення аргументів щодо надійності джерел і достовірності інформації в медіатекстах;

використання запропонованих ресурсів для перевірки сумнівної інформації та надійності джерел.

2. Створення інформаційних продуктів і програм для ефективного розв'язання задач/проблем, творчого самовираження (індивідуально і у співпраці) за допомогою цифрових пристроїв і без них
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:
2.1. Розробка та реалізація алгоритмів.
Держстандартом передбачено, що школярі мають навчитися розробляти та коригувати алгоритми для розв'язання задач.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів: 2.2. Створення та налагодження програмних проєктів.
Передбачається, що школярі навчаться складати та налагоджувати програмні проекти для розв'язання задач/проблем і творчого самовираження, виявляти наполегливість, коли стикаються з помилками і проблемами під час роботи над проєктом.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

наведення прикладів виконавців і команд, які вони виконують;

створення та виконання програмного проєкту у середовищі програмування (візуальне, блокове або інше);

проведення перевірки роботи програмного проекту на заданих прикладах і формулювання висновків щодо коректності його роботи;

пропонування власних способів перевірки правильності роботи проєкту;

розпізнавання типових помилок, які виникають під час запуску програмного проекту, і пропонування способів їх усунення;

докладання зусиль і виявлення гнучкості за допомогою доступних ресурсів і стратегій для подолання перешкод і розв'язання проблем під час реалізації програмних проєктів;

прогнозування зміни результату роботи проєкту внаслідок внесених змін.

2.3. Розроблення модульних проєктів
Навчальний прогрес характеризується тим, що учні вміють розділяти задачу на підзадачі та розв'язувати їх, комбінуючи проект із блоків команд.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

складання списку підзадач для розв'язання великої або складної задачі;

визначення функціоналу окремих частин проєкту;

складання проєкту з розв'язання окремих підзадач;

узгодження взаємодії окремих підзадач у модульному проекті.

2.4. Створення та опрацювання інформаційних продуктів із використанням даних різних типів.

Конкретними результатами навчання є вміння учнів оцінювати власні можливості і доступні ресурси для створення інформаційних продуктів з метою розв'язання життєвих/навчальних проблем, створювати інформаційні продукти та оцінювати їхню якість за вказаними критеріями.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

розпізнавання та реалізація можливостей для створення інформаційних продуктів у контексті розв'язання життєвої/навчальної проблеми;

наведення прикладів різних програмних засобів для опрацювання даних, порівняння їх за заданими критеріями та пояснення вибору потрібних;

використання даних різних типів (принаймні трьох з наведених: текстові, графічні, числові, мультимедійні) для створення інформаційних продуктів;

створення, редагування та форматування об'єктів текстового документа, підготовка його до друку;

вибір і застосування засобів для побудови малюнка в одному з графічних редакторів;

використання програмного забезпечення для простих розрахунків і візуалізації результатів;

створення мультимедійних презентацій;

дотримання критеріїв оформлення та якості інформаційних продуктів;

опис власної діяльності та набутого досвіду під час створення інформаційного продукту.

2.5. Співпраця в команді для створення інформаційного продукту
Держстандартом передбачено, що учні навчаться складати план виконання своєї роботи зі створення інформаційного продукту у групі, пояснювати роль членів команди і користь співробітництва для виконання спільного завдання, коментувати свою й чужу діяльність та за потреби надавати конструктивні відгуки.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

участь у спільному проекті (онлайн та офлайн) зі створення інформаційних продуктів для реалізації власних і суспільних інтересів;

планування роботи перед виконанням завдання і за потреби внесення коректив в план під час виконання завдання;

пояснення, розподіл і відповідальне виконання ролі групової взаємодії під час розроблення проєкту;

пропонування та дотримання правил взаємодії і прийняття спільних рішень під час створення колективного проєкту;

наведення прикладів переваги конструктивної співпраці;

пропонування допомоги іншим особам у разі потреби;

участь у представленні результатів групової роботи;

опис впливу власних думок, емоцій і настрою на власну діяльність і результат роботи (власний і групи);

надання доброзичливих і конструктивних порад щодо вдосконалення процесу та/чи результату спільної роботи;
опис власної діяльності як члена групи і набутого досвіду.

3. Усвідомлене використання інформаційних і комунікаційних технологій та цифрових пристроїв для доступу до інформації, спілкування та співпраці як творця та/або споживача
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:
3.1. Використання широкого спектру цифрових пристроїв
До конкретних результатів навчання учнів відноситься розуміння призначення, можливостей та обмежень цифрових пристроїв різного типу й використання їх для власних потреб у навчанні і житті.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів: 3.2. Організація власного інформаційного середовища
Передбачається, що у ході адаптаційного циклу навчання учні навчаться організовувати власне інформаційне середовище на основі доступних пристроїв і технологій, налаштовувати програмні та апаратні засоби залежно від власних потреб.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

формулювання власних потреб і вимог до цифрових інструментів і можливих технологічних рішень;

розпізнавання змін інтерфейсу програмного середовища, оновлення цифрових пристроїв та адаптація до них;

наведення прикладів наслідків/ризиків встановлення та використання програмного забезпечення;

розрізнення та формулювання простих апаратних і програмних проблем у власному інформаційному середовищі, пропонування способів їх розв'язання.

3.3. Використання комунікаційних технологій та мережі для власного розвитку, спілкування і співпраці
Конкретним результатом навчання учнів є використання онлайн-сервісів та онлайн-ресурсів для індивідуальної або групової діяльності та комунікації.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

наведення прикладів застосування і побудови локальних мереж та організації доступу до Інтернету;

наведення прикладів онлайн-сервісів та їхніх можливостей;

вибір актуальних і безпечних засобів і способів комунікації для себе і пропонування їх іншим особам;

використання онлайн-ресурсів для доступу до інформації, спілкування, навчання, задоволення власних інтересів чи участі в суспільній діяльності;

пояснення переваг і недоліків цифрової комунікації.

4. Усвідомлення результатів використання інформаційних технологій для себе, суспільства, навколишнього середовища і сталого розвитку суспільства, дотримання етичних і правових норм інформаційної взаємодії
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:
4.1. Обґрунтування впливу технологій на навколишнє середовище і власний добробут, захист себе і свого інформаційного простору
Конкретними результатами навчання учнів є вміння описувати вплив цифрових технологій на навколишнє середовище і добробут суспільства, дотримуватися правил кібербезпеки, розрізняти себе в реальному та віртуальному світі, передбачати власний "цифровий слід".
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

наведення прикладів переваг і небезпек використання цифрових технологій для навколишнього середовища і добробуту у знайомих ситуаціях;

розуміння важливості балансу між екранним часом і власним добробутом;

розрізнення інформаційного "сміття" цифрового та нецифрового формату;

наведення прикладів і застосування заходів безпеки та захисту особистого інформаційного простору, пристроїв і даних;

створення та використання надійних паролів;

нерозголошення конфіденційних даних про себе та інших осіб;

пояснення, що таке "цифровий слід" та онлайн-репутація, відповідальне формування їх у себе.

4.2. Усвідомлене дотримання норм соціальної, міжкультурної і міжособистісної взаємодії
Держстандартом передбачено, що школярі мають навчитися дотримуватися правил етикету спілкування у цифрових мережах, розширювати спектр засобів і способів комунікації з урахуванням своїх потреб та інших осіб.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів: 4.3. Усвідомлене дотримання норм правової взаємодії
Конкретними результатами навчання учнів визначено дотримання ними авторських прав і врахування різних типів дозволів на використання інформаційних ресурсів у роботі та творчості.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

пояснення важливості дотримання принципів академічної доброчесності та авторського права в інформаційній діяльності;

зазначення джерел, використаних у своїх роботах.

Бажаєте дізнатися, як перетворити уроки інформатики на активну проєктну діяльність, що неодмінно сподобається школярам, та отримати багато цікавих кейсів та практичних порад? Реєструйтеся на онлайн-курс "Цікаве програмування: створення онлайн-проєктів із використанням одноплатних мікрокомп'ютерів BBC micro: bit та Arduino" та вебінар "Вивчаємо мікроконтролери: розвиток навичок програмування і креативного мислення школярів" Сергія Петровича, фіналіста премії Global Teacher Prize Ukraine-2019.

# data[].attributes.attachment_link.title
Огляд і розбір Держстандарту інформатичної освітньої галузі

# data[].attributes.attachment_link.description
Новий Держстандарт є базовим документом для організації освітнього процесу у 5-9 класах НУШ. Цим нормативом визначено 9 освітніх галузей, які мають розвивати природні здібності, інтереси та обдарування учнів, формувати компетентності, необхідні для їх соціалізації та самореалізації, виховувати громадянина з відповідальною життєвою позицією.

# data[].attributes.headline
Конспекти 5 клас НУШ. Пізнаємо природу. авт. Біда Розділ 1-2 (перші 13 уроків)

# data[].attributes.subject
Конспекти 5 клас НУШ. Пізнаємо природу. авт. Біда Розділ 1-2 (перші 13 уроків)

# data[].attributes.headline
Оцінювання у 5-х класах НУШ: особливості та проблеми наступності

# data[].attributes.subject
Оцінювання у 5-х класах НУШ: особливості та проблеми наступності

# data[].attributes.headline
Картки із завданнями

# data[].attributes.subject
Картки із завданнями

# data[].attributes.headline
Картки із завданнями

# data[].attributes.subject
Картки із завданнями

# data[].attributes.headline
Картки із завданнями

# data[].attributes.subject
Картки із завданнями

# data[].attributes.headline
Календарно-тематичне планування

# data[].attributes.subject
Календарно-тематичне планування

# data[].attributes.attachment_link.description
Log into Facebook to start sharing and connecting with your friends, family, and people you know.

# data[].attributes.headline
Тренди в освіті: навчання через досвід, формувальне оцінювання, кейс-технології, VR та AR

# data[].attributes.subject
Тренди в освіті: навчання через досвід, формувальне оцінювання, кейс-технології, VR та AR

# data[].attributes.attachment_link.title
Тренди в освіті: навчання через досвід, формувальне оцінювання, кейс-технології, VR та AR

# data[].attributes.headline
Розвиток ключовихї компетентностей НУШ у 5 класі на уроках курсу "Пізнаємо природу"

# data[].attributes.subject
Розвиток ключовихї компетентностей НУШ у 5 класі на уроках курсу "Пізнаємо природу"

# data[].attributes.attachment_link.title
Розвиток ключових компетентностей НУШ у 5 класі: «Пізнаємо природу»/«Природничі науки»/«Довкілля» | ➡️ Реєстрація та матеріали за посиланням:... | By На Урок | Facebook

# data[].attributes.attachment_link.description
1.2K views, 10 likes, 0 loves, 9 comments, 5 shares, Facebook Watch Videos from На Урок: ➡️ Реєстрація та матеріали за посиланням:...

# data[].attributes.headline
Модельна навчальна програма – навчальна програма – тематичне планування: що має зробити вчитель

# data[].attributes.subject
Модельна навчальна програма – навчальна програма – тематичне планування: що має зробити вчитель

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Управління ДСЯО у Сумській області

# data[].attributes.attachment_link.title
Модельна навчальна програма – навчальна програма – тематичне планування: що має зробити вчитель

# data[].attributes.headline
Навчальна програма +КТП до курсу (автор Щупак)

# data[].attributes.subject
Навчальна програма +КТП до курсу (автор Щупак)

# data[].attributes.attachment_link.description
到 Facebook 查看帖子、照片和更多内容。

# data[].attributes.headline
Нові можливості з Classtime

# data[].attributes.subject
Нові можливості з Classtime

# data[].attributes.attachment_link.description
到 Facebook 查看帖子、照片和更多内容。

# data[].attributes.headline
Оцінювання та оформлення Свідоцтва навчальних досягнень учнів 5-6 класів НУШ

# data[].attributes.subject
Оцінювання та оформлення Свідоцтва навчальних досягнень учнів 5-6 класів НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Згідно з нормативними документами заклади загальної середньої освіти мають право на свободу вибору форм, змісту та способів оцінювання результатів навчання учнів. Як встановлювати рівень опанування навчального матеріалу, визначати сформованість ключових компетентностей та наскрізних умінь учнів 5-6 класів НУШ? Розглянемо наказ Міністерства освіти і науки України від 01.04.2022 № 289, яким надано рекомендації щодо організації цього вкрай важливого складника освітнього процесу.

За рішенням педагогічної ради закладу освіти оцінювання може здійснюватися за системою, визначеною законодавством, або за власною шкалою. В останньому випадку для заповнення Свідоцтва досягнень школа має визначити правила переведення загальної оцінки результатів навчання семестрового та річного оцінювання до системи, визначеної законодавством (12-бальна шкала).

Основні види оцінювання результатів навчання учнів 5-6 класів

Оцінювання має бути зорієнтованим на очікувані групи результатів навчання учнів відповідної освітньої галузі Держстандарту. Критерії оцінювання мають відповідати навчальній програмі з певного предмета або курсу та бути конкретизовані в освітній програмі закладу освіти.

Складниками системи оцінювання навчальних досягнень школярів 5-6 класів НУШ є:
Формувальне (поточне формувальне) оцінювання
Цей вид оцінювання, окрім рівневого або бального, може здійснюватися у формі самооцінювання, взаємооцінювання учнів, оцінювання з використанням окремих інструментів (карток, шкал, щоденника спостереження вчителя, портфоліо результатів навчальної діяльності учнів тощо).
Поточне оцінювання
Метою цього виду контролю є встановлення рівня опанування навчального матеріалу та коригування застосовуваних технологій навчання. Оцінювання має бути спрямоване на закріплення вивченого матеріалу й повторення пройденого, проводитись у формі індивідуальної та фронтальної роботи класу й мати мотиваційно-стимулюючий характер.
Підсумкове оцінювання
Воно складається з таких видів оцінювання:

Тематичне оцінювання. Залежно від специфіки навчального предмета воно здійснюється на основі поточного оцінювання з урахуванням проведених діагностичних (контрольних) робіт або без них. Під час виставлення тематичного балу результати перевірки робочих зошитів не враховуються.

Семестрове оцінювання. Його мета - перевірка рівня засвоєння навчального матеріалу та підтвердження результатів поточних оцінок, отриманих упродовж відповідного навчального періоду. Оцінка за семестр ставиться за результатами тематичного оцінювання та контролю груп загальних результатів, визначених Держстандартом, та відображається у класному журналі та Свідоцтві досягнень. Залежно від специфіки навчального предмета семестровий контроль може бути комплексним і проводитись у формі тестування тощо. Завдання для його проведення розробляються вчителем з урахуванням рівня навченості учнів та охоплюють найбільш актуальні розділи й теми навчальної програми. Педагог має право змістити акценти на результати опанування більш важливих тем, але у цьому випадку слід попередити про це учнів на початку семестру.

Річне оцінювання. Здійснюється на підставі загальної оцінки результатів навчання за І та ІІ семестри, окремі види контрольних робіт, як правило, не проводяться.
Підсумкове оцінювання результатів навчання заповнюють у класному журналі в окремих колонках без зазначення дати. Якщо рівень результатів навчання школяра неможливо визначити, у класному журналі та Свідоцтві досягнень робиться запис "не атестований(а) (н/а)".

Також за рішенням педагогічної ради заклад освіти має право:

визначити адаптаційний період, упродовж якого поточне та тематичне оцінювання не здійснюється;

відмовитись від оцінювання навчальних досягнень учнів з предметів освітніх галузей "Мистецтво", "Соціальна та здоров'язбережувальна", "Фізична культура" або визначити власну рівневу шкалу. Такий підхід дозволить позитивно оцінювати тих учнів, які не мають яскраво виражених художніх чи фізичних здібностей, але сумлінно ставляться до навчання, проявляють активність та ініціативність.

Заповнення Свідоцтва досягнень навчальних досягнень учнів

Цей документ відображає результати навчальних досягнень школярів із переліку предметів та інтегрованих курсів, визначених освітньою програмою закладу освіти.

На лицьовому боці Свідоцтва вказується назва закладу освіти, клас навчання, прізвище та ім'я школяра, рік навчання та таблиця, яка складається з двох стовпців:

1. "Характеристика навчальної діяльності". Ця графа відображає перелік наскрізних умінь школярів, визначених Держстандартом, зокрема:

вияв інтересу до навчання;

розуміння прочитаного;

вміння висловлювати власну думку;

критично та системно мислити;

логічно обґрунтовувати власну позицію;

діяти творчо;

вияв ініціативи у процесі навчання;

конструктивне керування емоціями;

оцінювати ризики;

приймати рішення;

розв'язувати проблеми;

співпрацювати з іншими.

2. "Стан сформованості". Заповнення цієї графи здійснюється по завершенню кожного навчального року або в разі зміни здобувачем освіти закладу освіти шляхом виставлення позначки "сформовано/формується" навпроти кожного зазначеного вміння. Вона заповнюється класним керівником за результатами спостережень, проведених спільно з іншими вчителями-предметниками упродовж року за планом, визначеним закладом освіти.

На зворотному боці Свідоцтва заповнюється таблиця "Характеристика результатів навчання" з декільками стовпцями:

У стовпцях зазначається:

1. Навчальні предмети, визначені затвердженою освітньою програмою закладу.

2. Результат навчання за кожним навчальним предметом. Рекомендується оцінювати сформованість таких умінь та навичок школярів із навчальних предметів:
Українська мова, українська література, зарубіжна література, інтегрований курс літератур (української та зарубіжної), інтегрований мовно-літературний курс, іноземна мова, друга іноземна мова:

сприймання усної інформації на слух/ аудіювання;

усна взаємодія та висловлювання/ говоріння;

сприймання письмових текстів/ читання;

Письмово взаємодіє та висловлюється/письмо.

Математика: Пізнаємо природу / Довкілля / Природничі науки: Технології: Інформатика:

робота з інформацією, даними, моделями;

створення інформаційних продуктів;

робота в цифровому середовищі;

безпечне та відповідальне використання інформаційних технологій.

Здоров'я, безпека та добробут (інтегрований курс): Етика / Курси морального спрямування: Вступ до історії України та громадянської освіти: Інтегрований курс "Мистецтво"/ курси за вибором художнього спрямування: Фізична культура:
У разі виставлення загальної підсумкової оцінки за кожною групою результатів, слід використовувати окремий рядок.

3. Рівень досягнення результатів навчання за навчальний період (І семестр, ІІ семестр, Рік). Ця графа заповнюється з урахуванням оцінок, зафіксованих у класних журналах, шляхом виставлення відповідних балів або перших літер, що відповідають назві рівня досягнень:

"В" - високий (10-12 балів). Бальна шкала оцінювання відповідає таким орієнтовним критеріям оцінювання результатів навчання учнів:

"Д" - достатній (7-9 балів). Бальна шкала оцінювання відповідає таким орієнтовним критеріям оцінювання результатів навчання учнів:

"С" - середній (відповідає 4-6 балам). Бальна шкала оцінювання відповідає таким орієнтовним критеріям оцінювання результатів навчання учнів:

"Н" - низький (відповідає 1-3 балам). Бальна шкала оцінювання відповідає таким орієнтовним критеріям оцінювання результатів навчання учнів:

При оцінюванні рівня сформованості предметних компетентностей учнів з особливими освітніми потребами вилучають ті складові (знання, вміння, види діяльності та інше), опанування якими є утрудненим або неможливим для учня з огляду на труднощі функціонування, обмеження життєдіяльності та здоров'я.

Бажаєте отримати багато корисних порад від досвідчених педагогів-практиків з усієї України щодо ефективного впровадження ключової освітньої реформи у базову середню школу? Реєструйтеся на Всеукраїнську інтернет-конференцію "Особливості організації навчання в 5-6 класах НУШ", яка відбудеться 11-12 серпня 2022 року, та перегляньте інші заходи у запису:

# data[].attributes.attachment_link.title
Оцінювання та оформлення Свідоцтва навчальних досягнень учнів 5-6 класів НУШ

# data[].attributes.attachment_link.description
Згідно з нормативними документами заклади загальної середньої освіти мають право на свободу вибору форм, змісту та способів оцінювання результатів навчання учнів. Як встановлювати рівень опанування навчального матеріалу, визначати сформованість ключових компетентностей та наскрізних умінь учнів 5-6 класів НУШ? Розглянемо наказ Міністерства освіти і науки України від 01.04.2022 № 289, яким надано рекомендації щодо організації цього вкрай важливого складника освітнього процесу.

# data[].attributes.headline
Гіпотези, змінні та планування експерименту в адаптаційному циклі природничих наук в основній школі

# data[].attributes.subject
Гіпотези, змінні та планування експерименту в адаптаційному циклі природничих наук в основній школі

# data[].attributes.attachment_link.title
О. Козленко. Гіпотези, змінні та планування експерименту в адаптаційному циклі природничих наук осно | Всеукраїнська інтернет-конференція «Особливості організації навчання в 5-6 класах НУШ»
Виступ Олександра Козленко  «Гіпотези, змінні та планування... | By На Урок | Facebook

# data[].attributes.attachment_link.description
1K views, 5 likes, 2 loves, 4 comments, 2 shares. О. Козленко. Гіпотези, змінні та планування експерименту в адаптаційному циклі природничих наук осно video created by На Урок: 1K views, 5 likes, 2...

# data[].attributes.headline
Технології навчання в НУШ. Методи формувального оцінювання

# data[].attributes.subject
Технології навчання в НУШ. Методи формувального оцінювання

# data[].attributes.attachment_link.title
Дар’я Демчук-Маригіна. Технології навчання в НУШ. Методи формувального оцінювання | Всеукраїнська інтернет-конференція «Особливості організації навчання в 5-6 класах НУШ»
Виступ Дар’ї Демчук-Маригіної «Технології навчання в НУШ. Методи... | By На Урок | Facebook

# data[].attributes.attachment_link.description
1.8K views, 21 likes, 4 loves, 24 comments, 18 shares, Facebook Watch Videos from На Урок: Всеукраїнська інтернет-конференція «Особливості організації навчання в 5-6 класах НУШ»
Виступ Дар’ї...

# data[].attributes.headline
КТП всі класи

# data[].attributes.subject
КТП всі класи

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Математика-це просто! ‣ Сайт з математики. Шкільний курс математики. Вища математика

# data[].attributes.attachment_link.title
Календарне планування з математики | Математика-це просто!

# data[].attributes.attachment_link.description
Календарне планування з математики, алгебри та геометрії. Для 5 (НУШ), 6, 7, 8, 9, 10, 11 класів відповідно до діючих підручників.

# data[].attributes.headline
Добірка матеріалів

# data[].attributes.subject
Добірка матеріалів

# data[].attributes.attachment_link.description
到 Facebook 查看帖子、照片和更多内容。

# data[].attributes.headline
Електронні версії підручників для 5 класу НУШ (2022 рік)

# data[].attributes.subject
Електронні версії підручників для 5 класу НУШ (2022 рік)

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Світлана Шевченко

# data[].attributes.attachment_link.title
Електронні версії підручників для 5 класу НУШ (2022 рік)

# data[].attributes.attachment_link.description
Електронні підручники з української мови 5 клас НУШ (2022 рік) Електронні підручники з української літератури 5 клас НУШ (2022 рік)

# data[].attributes.headline
Електронні версії підручників для 5 класу НУШ (2022 рік)

# data[].attributes.subject
Електронні версії підручників для 5 класу НУШ (2022 рік)

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Світлана Шевченко

# data[].attributes.attachment_link.title
Електронні версії підручників для 5 класу НУШ (2022 рік)

# data[].attributes.attachment_link.description
Електронні підручники з української мови 5 клас НУШ (2022 рік) Електронні підручники з української літератури 5 клас НУШ (2022 рік)

# data[].attributes.headline
Нова програма з фізичної культури 5 кл НУШ - для вашого закладу та за обраними модулями!!! КТП НУШ 5-6 кл

# data[].attributes.subject
Нова програма з фізичної культури 5 кл НУШ - для вашого закладу та за обраними модулями!!! КТП НУШ 5-6 кл

# data[].attributes.headline
 лепбук-методичний помічник для вчителя інтегрованого курсу "Досліджуємо історію і суспільство" НУШ 5-6 кл. (автори Бурлака О.В., Власова Н.С., Желіба О.В., Майорський В.В., Піскарьова І.О., Щупак І.Я.)

# data[].attributes.subject
 лепбук-методичний помічник для вчителя інтегрованого курсу "Досліджуємо історію і суспільство" НУШ 5-6 кл. (автори Бурлака О.В., Власова Н.С., Желіба О.В., Майорський В.В., Піскарьова І.О., Щупак І.Я.)

# data[].attributes.headline
Навчальна програма та календарне планування з предмету «Здоров'я, безпека, добробут" 💥💥📑авт. Шиян📑авт. Воронцова📑авт. Василенко📑авт. Гущина, Василашко

# data[].attributes.subject
Навчальна програма та календарне планування з предмету «Здоров'я, безпека, добробут" 💥💥📑авт. Шиян📑авт. Воронцова📑авт. Василенко📑авт. Гущина, Василашко

# data[].attributes.attachment_link.description
到 Facebook 查看帖子、照片和更多内容。

# data[].attributes.headline
Розробки уроків за підручником Голуб Н. Б., Горошкіної О. М.

# data[].attributes.subject
Розробки уроків за підручником Голуб Н. Б., Горошкіної О. М.

# data[].attributes.attachment_link.title
Розробки уроків української мови для 5 класу за Н. Голуб, О. Горошкіною

# data[].attributes.attachment_link.description
Українська мова. Н. Голуб, О. Горошкіна. 5 клас

# data[].attributes.headline
Готові презентації та конспекти уроків з усіх предметів

# data[].attributes.subject
Готові презентації та конспекти уроків з усіх предметів

# data[].attributes.attachment_link.title
Всім pptx - готові презентації та конспекти уроків

# data[].attributes.headline
лепбуки-методичні помічники для вчителів технологій 5-6 класів НУШ:за Терещук ;за Кільдеровим ;за Ходзицькою

# data[].attributes.subject
лепбуки-методичні помічники для вчителів технологій 5-6 класів НУШ:за Терещук ;за Кільдеровим ;за Ходзицькою

# data[].attributes.headline
На допомогу вчителю зарубіжної

# data[].attributes.subject
На допомогу вчителю зарубіжної

# data[].attributes.attachment_link.description
到 Facebook 查看帖子、照片和更多内容。

# data[].attributes.headline
Оцінювання в НУШ

# data[].attributes.subject
Оцінювання в НУШ

# data[].attributes.headline
Створення навчальної програми з англійської мови для 5 класу НУШ

# data[].attributes.subject
Створення навчальної програми з англійської мови для 5 класу НУШ

# data[].attributes.attachment_link.title
Вхід - На Урок!

# data[].attributes.attachment_link.description
Після авторизації можно завантажити авторські розробки та отримати свідоство про публікацію

# data[].attributes.headline
МЕТОДИЧНІ РЕКОМЕНДАЦІЇ ЩОДО ВИВЧЕННЯУКРАЇНСЬКОЇ МОВИ В ЗАКЛАДАХ ЗАГАЛЬНОЇ СЕРЕДНЬОЇ ОСВІТИ У 2022/2023 НАВЧАЛЬНОМУ РОЦІЧастина 2

# data[].attributes.subject
МЕТОДИЧНІ РЕКОМЕНДАЦІЇ ЩОДО ВИВЧЕННЯУКРАЇНСЬКОЇ МОВИ В ЗАКЛАДАХ ЗАГАЛЬНОЇ СЕРЕДНЬОЇ ОСВІТИ У 2022/2023 НАВЧАЛЬНОМУ РОЦІЧастина 2

# data[].attributes.attachment_link.description
到 Facebook 查看帖子、照片和更多内容。

# data[].attributes.headline
навчальні програми до курсу «Вступ до історії України та громадянської освіти» 5 клас за модельною програмаю Гісем О. В. Мартинюк О. О. та  за модельною програмаю Бурлака О. та підручником Щупака І. Я.

# data[].attributes.subject
навчальні програми до курсу «Вступ до історії України та громадянської освіти» 5 клас за модельною програмаю Гісем О. В. Мартинюк О. О. та  за модельною програмаю Бурлака О. та підручником Щупака І. Я.

# data[].attributes.attachment_link.description
Log into Facebook to start sharing and connecting with your friends, family, and people you know.

# data[].attributes.headline
Здоров'я, безпека та добробут" в 5 класі НУШ: через наступність та інтерактивність до ефективного навчання

# data[].attributes.subject
Здоров'я, безпека та добробут" в 5 класі НУШ: через наступність та інтерактивність до ефективного навчання

# data[].attributes.attachment_link.title
В. Богданова. "Здоров'я, безпека та добробут" в 5 класі НУШ: через наступність та інтерактивність до | Всеукраїнська інтернет-конференція «Особливості організації навчання в 5-6 класах НУШ»
Виступ Дар’ї Демчук-Маригіної «Технології навчання в НУШ. Методи... | By На Урок | Facebook

# data[].attributes.attachment_link.description
၂.၅ထောင် views, ၁၅ likes, ၂ loves, ၁၁ comments, ၁၂ shares, Facebook Watch Videos from На Урок: Всеукраїнська інтернет-конференція «Особливості організації навчання в 5-6 класах НУШ»
Виступ Дар’ї...

# data[].attributes.headline
розробку – комплект для вивчення розділів «Вступ» і «Малі жанри фольклору та літератури» за модельною навчальною програмою «Інтегрований курс літератур (української та зарубіжної)». 

# data[].attributes.subject
розробку – комплект для вивчення розділів «Вступ» і «Малі жанри фольклору та літератури» за модельною навчальною програмою «Інтегрований курс літератур (української та зарубіжної)». 

# data[].attributes.attachment_link.title
Філологічний калейдоскоп | Facebook

# data[].attributes.attachment_link.description
Все на допомогу вчителю української мови та літератури.

# data[].attributes.headline
ЛІТЕРАТУРА В 5 КЛАСІ НУШ

# data[].attributes.subject
ЛІТЕРАТУРА В 5 КЛАСІ НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Тема: Школа радості. Читаймо найкращі книжки світу
(Принципи й методи викладання зарубіжної літератури в НУШ)

вчителька-методистка української мови та літератури, зарубіжної літератури Кам'янець-Подільської ЗОШ№17 Хмельницької області, фіналістка (ТОП-10) Global Teacher Prize Ukraine 2018.

# data[].attributes.attachment_link.title
Предметний інтенсив: Література в 5 класі НУШ

# data[].attributes.attachment_link.description
Тема: Школа радості. Читаймо найкращі книжки світу (Принципи й методи викладання зарубіжної літератури в НУШ) вчителька-методистка української мови та літератури, зарубіжної літератури Кам'янець-Подільської ЗОШ№17 Хмельницької області, фіналістка (ТОП-10) Global Teacher Prize Ukraine 2018.

# data[].attributes.headline
Медіаосвіта в громадянській та історичній галузі Державного стандарту базової середньої освіти

# data[].attributes.subject
Медіаосвіта в громадянській та історичній галузі Державного стандарту базової середньої освіти

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
персональна сторінка

# data[].attributes.attachment_link.title
Вхід - На Урок!

# data[].attributes.attachment_link.description
Після авторизації можно завантажити авторські розробки та отримати свідоство про публікацію

# data[].attributes.headline
МЕТОДИЧНІ РЕКОМЕНДАЦІЇ ЩОДО ВИВЧЕННЯУКРАЇНСЬКОЇ МОВИ В ЗАКЛАДАХ ЗАГАЛЬНОЇ СЕРЕДНЬОЇ ОСВІТИ У 2022/2023 НАВЧАЛЬНОМУ РОЦІЧастина 3

# data[].attributes.subject
МЕТОДИЧНІ РЕКОМЕНДАЦІЇ ЩОДО ВИВЧЕННЯУКРАЇНСЬКОЇ МОВИ В ЗАКЛАДАХ ЗАГАЛЬНОЇ СЕРЕДНЬОЇ ОСВІТИ У 2022/2023 НАВЧАЛЬНОМУ РОЦІЧастина 3

# data[].attributes.headline
МЕТОДИЧНІ РЕКОМЕНДАЦІЇ ЩОДО ВИВЧЕННЯУКРАЇНСЬКОЇ МОВИ В ЗАКЛАДАХ ЗАГАЛЬНОЇ СЕРЕДНЬОЇ ОСВІТИ У 2022/2023 НАВЧАЛЬНОМУ РОЦІчастина 4

# data[].attributes.subject
МЕТОДИЧНІ РЕКОМЕНДАЦІЇ ЩОДО ВИВЧЕННЯУКРАЇНСЬКОЇ МОВИ В ЗАКЛАДАХ ЗАГАЛЬНОЇ СЕРЕДНЬОЇ ОСВІТИ У 2022/2023 НАВЧАЛЬНОМУ РОЦІчастина 4

# data[].attributes.headline
Навчальна програма з української мови за МНП авторів Н.Голуб, О.Горошкіна

# data[].attributes.subject
Навчальна програма з української мови за МНП авторів Н.Голуб, О.Горошкіна

# data[].attributes.headline
Засоби формувального оцінювання в 5 класі НУШ

# data[].attributes.subject
Засоби формувального оцінювання в 5 класі НУШ

# data[].attributes.attachment_link.title
Засоби формувального оцінювання в 5 класі НУШ | 17.08 (15:00)

# data[].attributes.headline
Етика в 5 класі НУШ: чому, що, як?

# data[].attributes.subject
Етика в 5 класі НУШ: чому, що, як?

# data[].attributes.attachment_link.title
Етика в 5 класі НУШ: чому, що, як? | ➡️ Реєстрація та матеріали за посиланням: https://naurok.com.ua/webinar/etika-v-5-klasi-nush-chomu-scho-yak
#НаУрок #вебінар #Етика #НУШ
🔔План вебінару... | By На Урок | Facebook

# data[].attributes.attachment_link.description
Етика в 5 класі НУШ: чому, що, як?. 1.1K views, 16 likes, 1 loves, 19 comments, 2 shares. 1.1K views, 16 likes, 1 loves, 19 comments, 2 shares, Facebook Watch Videos from На Урок: ➡️ Реєстрація та...

# data[].attributes.headline
Формувальне оцінювання в середніх класах: найефективніші прийоми

# data[].attributes.subject
Формувальне оцінювання в середніх класах: найефективніші прийоми

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Дистанційний курс "Цифрові інструменти формувального оцінювання"
Формувальне оцінювання вже дуже скоро прийде в п'яті класи Нової української школи, й вчителям варто поміркувати над тим, як краще впроваджувати його ідеї саме з цією віковою категорією учнів.

Нагадаємо, що формувальне оцінювання здійснюється в процесі навчання, не передбачає виставляння оцінок і необхідне для того, щоб з'ясувати, чи успішно учні опановують новий матеріал, а також визначити, як необхідно будувати процес навчання в подальшому. Іншими словами, формувальне оцінювання формує освітній процес та дозволяє побудувати індивідуальну освітню траєкторію учня. Ось найпростіші способи здійснити формувальне оцінювання в середніх класах на уроці та визначити навчальний поступ учнів.

Кольорові кубики. Їх використовує кожен учень (три кубики на парті: червоний, жовтий і зелений) задля того, аби показати вчителю те, як він розуміє матеріал. На початку уроку зелений кубик знаходиться на вершині, але якщо учень не встигає за вчителем, жовтий кубик опиняється нагорі. Якщо у дітей з'являються запитання, вони ставлять червоний кубик зверху. Так учні вчаться нести відповідальність за власне навчання, здійснювати самооцінювання, не відволікатися від навчального матеріалу й бути уважними. Підсилити ефект від використання кольорових кубиків можна, якщо запропонувати учням, у яких вгорі знаходиться зелений кубик, допомогти тим, у кого червоний.

Картки AБВГ. Вчитель попередньо роздає кожному учневі картки з літерами АБВГД..., якими діти пізніше "голосуватимуть" - даватимуть відповіді на запитання, що мають декілька варіантів. Наприклад, 12 X 12=? а)148 б)144 в)124 г)122. Як варіант, вчитель може використовувати дві картки - "так" або "ні", а картки можна заламінувати.

Знайди свої помилки. Хороший спосіб навчити учнів знаходити власні помилки. Наприклад, після виконання учнями тесту вчитель не повідомляє, де дитина помилилася, а вказує на кількість помилок або відмічає "галочкою" місце, де є помилка. Завдання дитини - знайти свою помилку (правильно розв'язати), яке можна виконувати як в класі, так і вдома.

Заголовок інтернет-статті. Учням пропонується створити заголовок для інтернет-статті про тему, яку вони зараз вивчають, й цей заголовок має бути таким, щоб читачам захотілося відкрити статтю, він відображав зміст теми, був лаконічним тощо. Такий прийом найкраще використовувати наприкінці вивчення теми чи уроку, й він дає вчителю уявлення про те, наскільки учні зрозуміли нову тему й готові використовувати нові знання. Ідеї учнів варто записувати на дошці, ватмані або спільній онлайновій дошці, а потім проголосувати за найбільш вдалий заголовок.

3-2-1. Варіантів цього прийому формувального оцінювання декілька, проте їх об'єднує кількість запитань (відповідей, речень ідей тощо), які діти повинні назвати.

Наприклад, назвати:

3 речі, які ви дізналися під час уроку;

2 речі, які найбільше зацікавили;

1 запитання, яке у вас є.

або

3 відмінності між ___;

2 наслідки (властивості, ознаки) з__;

1 запитання, яке у вас є.

або

3 ключові слова;

2 нові ідеї;

1 річ, над якою ще слід подумати.

# data[].attributes.attachment_link.title
Формувальне оцінювання в середніх класах: найефективніші прийоми - TeachHub

# data[].attributes.attachment_link.description
Дистанційний курс "Цифрові інструменти формувального оцінювання" Формувальне оцінювання вже дуже скоро прийде в п'яті класи Нової української школи, й вчителям варто поміркувати над тим, як краще впроваджувати його ідеї саме з цією віковою категорією учнів. Нагадаємо, що формувальне оцінювання здійснюється в процесі навчання, не передбачає виставляння оцінок і необхідне для того, щоб з'ясувати, чи успішно...

# data[].attributes.headline
Сучасні прийоми викладання літератури в 5 класі НУШ

# data[].attributes.subject
Сучасні прийоми викладання літератури в 5 класі НУШ

# data[].attributes.attachment_link.title
Ганна Сукачова. Сучасні прийоми викладання літератури в 5 класі НУШ | Предметний інтенсив «Предметний інтенсив: література в 5 класі НУШ»
Виступ Ганни Сукачової «Сучасні прийоми викладання літератури в 5 класі НУШ»
21 липня... | By На Урок | Facebook

# data[].attributes.attachment_link.description
1.1K views, 14 likes, 1 loves, 3 comments, 6 shares, Facebook Watch Videos from На Урок: Предметний інтенсив «Предметний інтенсив: література в 5 класі НУШ»
Виступ Ганни Сукачової «Сучасні прийоми...

# data[].attributes.headline
Сучасні прийоми викладання літератури в 5 класі НУШ

# data[].attributes.subject
Сучасні прийоми викладання літератури в 5 класі НУШ

# data[].attributes.attachment_link.title
Ганна Сукачова. Сучасні прийоми викладання літератури в 5 класі НУШ | Предметний інтенсив «Предметний інтенсив: література в 5 класі НУШ»
Виступ Ганни Сукачової «Сучасні прийоми викладання літератури в 5 класі НУШ»
21 липня... | By На Урок | Facebook

# data[].attributes.attachment_link.description
1.1K views, 14 likes, 1 loves, 3 comments, 6 shares, Facebook Watch Videos from На Урок: Предметний інтенсив «Предметний інтенсив: література в 5 класі НУШ»
Виступ Ганни Сукачової «Сучасні прийоми...

# data[].attributes.headline
Технологічна карта уроку зарубіжної літератури у 5 класі за модельною навчальною програмою «Зарубіжна література. 5-6 класи» для закладів загальної середньої освіти (авт. Ніколенко О...

# data[].attributes.subject
Технологічна карта уроку зарубіжної літератури у 5 класі за модельною навчальною програмою «Зарубіжна література. 5-6 класи» для закладів загальної середньої освіти (авт. Ніколенко О...

# data[].attributes.headline
Короткі відео з теми "Лексикологія"

# data[].attributes.subject
Короткі відео з теми "Лексикологія"

# data[].attributes.headline
Навчальна програма укладена на підставі модельної навчальної програми «Зарубіжна література. 5–6 класи» для закладів загальної середньої освіти(авт. Ніколенко О.М., Ісаєва О.О.,

# data[].attributes.subject
Навчальна програма укладена на підставі модельної навчальної програми «Зарубіжна література. 5–6 класи» для закладів загальної середньої освіти(авт. Ніколенко О.М., Ісаєва О.О.,

# data[].attributes.headline
МОДЕЛЬНА та НАВЧАЛЬНА програми

# data[].attributes.subject
МОДЕЛЬНА та НАВЧАЛЬНА програми

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Часто навчальний заклад бере за основу певну модельну навчальну програму і вибудовує навчання, лише злегка адаптувавши її до своїх потреб. Про те, чому не можна так робити та як створити дійсно ефективну програму закладу освіти, говорили на Осінній школі творців сучасних освітніх матеріалів для нової української школи в межах Фінського проєкту підтримки реформи української школи'Навчаємося разом" + проєкту ЄС. Розібратися у відмінностях між модельними та навчальними програмами допомагали заступник директора Команди підтримки реформ МОН України і експертка цієї команди Ірина Старагіна.
СПІЛЬНІ РИСИ МОДЕЛЬНИХ І НАВЧАЛЬНИХ ПРОГРАМ

На основі держстандарту розробляються типова освітня програма (державний рівень), модельні навчальні програми (авторські колективи із затвердженням державою) та навчальні програми (можуть розробляти навіть окремі вчителі).

У цьому тексті буде йтися про рівень модельних і навчальних програм.

У держстандарті для кожної освітньої галузі окреслена мета навчання з певного предмета. Далі йдуть групи результатів навчання: загальні, конкретні результати навчання і орієнтири для оцінювання.

Основа будь-якої програми - формування наскрізних умінь. В українському законодавстві це:

критичне та системне мислення;

здатність співпрацювати з іншими людьми;

ухвалювати рішення;

оцінювати ризики;

уміння конструктивно керувати емоціями;

ініціативність;

читання з розумінням;

уміння висловлювати власну думку усно й письмово;

здатність логічно обґрунтувати позицію;

творчість;

здатність розв'язувати проблеми.

Наскрізні вміння стосуються кожної з визначених законом "Про освіту" компетентностей. Водночас кожна освітня галузь робить внесок у розвиток кожної компетентності (це називається компетентісним потенціалом освітньої галузі). Наприклад, математична освітня галузь розвиває не тільки математичну компетентність, а тій чи іншій мірі й решту компетентностей.

У центрі уваги розробників програм також мають бути ціннісні орієнтири:

унікальність і талановитість кожної дитини, жодної дискримінації;

формування цілісного світогляду;

становлення вільної особистості;

гармонійний фізичний і психоемоційний розвиток;

добробут і безпека;

утвердження людської гідності та доброчесності;

визнання своєї ідентичності;

активне громадянство.

ЧИМ ВІДРІЗНЯЮТЬСЯ МОДЕЛЬНІ ТА НАВЧАЛЬНІ ПРОГРАМИ

Модельна навчальна програма визначає орієнтовну послідовність та окреслює очікувані результати навчання учнів. Тоді як навчальна програма конкретизує ці послідовності та результати й чітко їх визначає. Це, фактично, означає, що ми маємо віднайти шляхи, що дають змогу з модельної програми "проростити" чіткішу та зрозумілішу навчальну.

Модельна програма визначає зміст предмета чи інтегрованого курсу, що викладається, а також різновиди діяльності учнів. Навчальна ж програма описує це більш конкретно та детально.

Так само модельна програма не визначає кількості годин викладання, тоді як навчальна визначає мінімальне й максимальне навантаження з певного предмета чи курсу.
Модельні навчальні програми
Навчальну програму затверджує педрада закладу освіти, тоді як модельна отримує гриф від держави.

Модельні програми формують зв'язок між очікуваними результатами, змістом навчання й різновидами навчальної діяльності.

Вона не дає конкретних пояснень щодо викладання предмету, тому є широкий простір для авторської думки та креативу під час створення навчальних матеріалів. Тож будь-який авторський колектив чи окремі вчителі можуть розробляти навчальну програму й навчальні матеріали на основі модельної програми.

Автори модельної навчальної програми перетворюють орієнтири для оцінювання зі стандарту освіти в очікувані результати навчання, а також визначають зміст та різновиди навчальної діяльності.

Очікувані результати навчання - це результати, яких учні мають досягти на певному етапі освітнього процесу.

У модельній програмі результати навчання вибудовуються в певній логічній послідовності. І це головне завданя модельної програми - визначити послідовність досягнення очікуваних результатів, наприклад, у розрізілі розділу чи теми.

Мається на увазі, що автори програми мають продумати, у якій логічній послідовності відбуватиметься оволодіння темою. Наприклад, коли в стандарті бачимо орієнтир для оцінювання "вирізняє окремі мовні явища", пояснює їхню суть", у модельній програмі очікувані результати будуть прописані як "вирізняє фонетичні явища...", "вирізняє лексичні явища...", "вирізняє граматичні форми..." тощо (приклад для рівня 6 класу).

І ця послідовність уже є ознакою різних навчальних програм, оскільки вона може бути різною в різних модельних програмах (наприклад, навпаки - від лексичного значення до граматичної та фонетичної побудови).
Навчальні програми
Отже, модельні навчальні програми призначені для упорядковування логіки та послідовності отримання результатів навчання. Ця логіка далі має розкриватися в навчальних програмах.

Модельна програма не є остаточною, не з нею вчитель іде в клас. Педагог іде до дітей із баченням не просто досягнення очікуваних результатів, а з прив'язкою цих результатів до певного часового проміжку. Причому цей проміжок - не рік, пів року чи семестр, а кожен урок. Це фіксується в навчальній програмі.

Тому навчальні програми і складають переважно на рівні закладу освіти. Отже, саме тут відбувається подальша деталізація результатів навчання - від очікуваних результатів за розділом та темою (що визначає модельна програма) до очікуваних результатів кожного уроку.

Часто під час розроблення навчальних програм заклад бере за основу модельну програму, злегка адаптувавши її до своїх потреб. Проте це не зовсім правильно, оскільки такий підхід не враховує всіх переваг навчальних програм.

Експерти рекомендують насамперед звертатися до першоджерел - відповідних законів та стандартів, а вже в другу чергу брати до уваги модельні навчальні програми. Адже жодна модельна навчальна програма не має достатньо інформації для того, щоби створити дієву навчальну програму. Модельна програма мусить бути конкретизована в навчальній програмі.

Насамперед у модельних навчальних програмах не зазначається необхідна кількість годин на викладання тої чи іншої теми. Ба більше - лише вчитель розуміє, які теми треба викладати для повторення та закріплення вже пройденого, а які уроки будуть спрямовані на формування абсолютно нових знань та умінь.

Наприклад, формулювання "вирізняє лексичні явища..." в модельній програмі можна трансформувати в низку тем, так би мовити, нижчого рівня - "однозначність та багатозначність, пряме та переносне значення, синонімія та антонімія" тощо.

Навчальні програми також можуть містити міжгалузеві проєкти. Адже під час розроблення модельних програм є змога лише зазначити та рекомендувати, в межах якогось розділу можна запропонувати учням міжгалузевий проєкт. Оскільки створення проєкту залежить від низки чинників у навчальному закладі, деталізація його реалізації можливе лише в навчальній програмі, коли є змога врахувати можливості вчительського колективу та особливості роботи школи.

Те саме стосується й оцінювання: як часто й що саме оцінювати. Автори модельної навчальної програми можуть дати лише загальні рекомендації, а не конкретні відповіді. Натомість школа може працювати за внутрішнім планом річного оцінювання, відповідно до якого кожен учитель розробляє систему оцінювання свого предмета. В оцінюванні школа спирається на свої принципи і стандарти оцінювання.

ЗА ЯКИМИ ПРОГРАМАМИ ПИШУТЬ ПІДРУЧНИКИ

Підручник створюється за модельною навчальною програмою. Адже вона, хоч і не враховує кількість годин та створена для "узагальненого" навчального закладу, проте орієнтована на використання в різних навчальних закладах. На рівні ж школи можна створювати додаткові навчальні матеріали, які відповідатимуть потребам навчальної програми закладу. Тут уже прорахована конкретна кількість годин, враховано можливості школа, вона створена шкільною спільнотою для власного користування.
Анна Степанова-Камиш, "Нова українська школа" Титульне фото: автор - jukai5, Depositphotos Про Команду підтримки реформ Команда підтримки реформ (Reform Support Team - RST) Міністерства освіти і науки, що працює з червня 2019 року, - це група українських фахівців, які не є державними службовцями. Команда підтримки реформ надає цільову підтримку Міністерству в розробці та реалізації пріоритетних реформ професійної (професійно-технічної) освіти, Нової Української Школи та Реформи Державного Управління. Робота Команди підтримки реформ на тимчасовій основі фінансується донорами в рамках проєкту "Українська Архітектура Реформ" (URA). Проєкт "Українська Архітектура Реформ" (URA) - це комплексна програма технічної допомоги, розроблена ЄБРР у партнерстві з Європейським Союзом для підтримки ключових реформ в Україні. Проєкт впроваджується за підтримки Європейського Банку Реконструкції та Розвитку (ЄБРР) та Багатостороннього Донорського Фонду Стабілізації та Сталого Розвитку України (Данія, Фінляндія, Франція, Німеччина, Італія, Японія, Нідерланди, Норвегія, Польща, Швеція, Швейцарія, Велика Британія, США та Європейський Союз, найбільший донор). Цей матеріал підготовлено за фінансової підтримки Європейського Союзу та Міністерства закордонних справ Фінляндії. Висловлені тут погляди жодним чином не можуть сприйматися як офіційна думка Європейського Союзу чи Міністерства закордонних справ Фінляндії.
Є ще один нюанс - неможливо створити навчальну програму, не орієнтуючись в обраному для викладання підручнику. Адже важливий зміст, який пропонує підручник. Проте вчитель може не задовольнитися одним підручником, використовувати одразу кілька чи доповнювати їх авторськими матеріалами. Особливо це стосується класів, де діти мають різний рівень підготовки, у тому числі інклюзивних.

# data[].attributes.attachment_link.title
Навчальна програма не має копіювати модельну: що спільного й різного в цих програмах | Нова українська школа

# data[].attributes.attachment_link.description
Часто навчальний заклад бере за основу певну модельну навчальну програму і вибудовує навчання, лише злегка адаптувавши її до своїх потреб. Про те, чому не можна так робити та як створити дійсно ефективну програму закладу освіти, говорили на Осінній школі творців сучасних освітніх матеріалів для нової української школи в межах Фінського проєкту підтримки реформи української школи'Навчаємося разом" + проєкту ЄС.

# data[].attributes.attachment_link.title
Вхід - На Урок!

# data[].attributes.attachment_link.description
Після авторизації можно завантажити авторські розробки та отримати свідоство про публікацію

# data[].attributes.headline
Ефективні інструменти формувального оцінювання учнів НУШ

# data[].attributes.subject
Ефективні інструменти формувального оцінювання учнів НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Добірка матеріалів для оцінювання навчальних досягнень школярів

Звісно, справедлива та об'єктивна оцінка за виконану роботу є одним із головних стимулів школярів до вивчення навчальних предметів. Як перетворити оцінювання результатів навчання учнів на ефективний інструмент мотивації? Організувати захопливий освітній процес, який розкриє потенціал кожного учня, заохочувати їх до плідної роботи та налаштовувати на успіх! Аби допомогти вчителям урізноманітнити навчання, ми підготували добірку корисних матеріалів із нашої Бібліотеки, присвячених формувальному оцінюванню.

Назва: Формувальне оцінювання в дії: Що? Де? Як? (від теорії до практики)

Авторка: Ставнича Валентина Іванівна

Про матеріал: Презентація розкриває мету та цілі оцінювання в сучасній школі, знайомить з техніками формувального та підсумкового оцінювання. У матеріалі представлено приклади оцінювання письмових робіт, оформлення діагностичних карт, зошитів спостереження та свідоцтва досягнень.

Назва: Формувальне оцінювання навчальних досягнень учнів НУШ

Авторка: Спірідонова Тетяна Олександрівна

Про матеріал: Формувальне оцінювання є ефективним інструментом для формування культури спільного обговорення у класі, розвитку критичного та креативного мислення, а також створення середовища, яке заохочує учнів ставити запитання. У матеріалі представлено алгоритм та складові формувального оцінювання, наведено приклади використання інтерактивних технік та прийомів.

Назва: Методичний тренінг "Формувальне оцінювання вмінь і компетентностей учнів: інструменти і методика використання"

Авторка: Осташкіна Наталія

Про матеріал: Матеріал допоможе організувати проведення якісного методичного заходу для вчителів початкової школи. У матеріалі представлено суть та окремі техніки формувального оцінювання, які розширять діапазон інструментарію для вимірювання навчальних досягнень учнів. Захід сприятиме відпрацюванню навичок розробки критеріїв оцінювання та залученню педагогів до творчої діяльності шляхом опанування дієвих форм, методів та прийомів організації освітнього середовища у школі І ступеню.

Назва: Презентація "Формувальне оцінювання"

Авторка: Бєлуха Ольвія Шевкатівна

Про матеріал: Презентація містить визначення та алгоритм впровадження формувального оцінювання в освітній процес, порівняльну таблицю змісту формувального та підсумкового оцінювання, опис різноманітних прийомів та технік.

Назва: Оцінювання учнів з особливими освітніми потребами

Авторка: Корольчук Наталія

Про матеріал: Матеріал стане у пригоді вчителям, які працюють в інклюзивному класі. Він містить основні орієнтири, методи та критерії оцінювання навчальних досягнень дітей з особливими освітніми потребами.

Назва: Формувальне оцінювання - ключовий чинник якісної освіти учнів в Новій українській школі

Авторка: Філімонова Ірина Леонідівна

Про матеріал: У матеріалі розглянуто основні принципи та техніки формувального оцінювання. Авторкою представлено власний досвід щодо використання технік формувального оцінювання, подано фрагмент уроку української літератури у 7 класі з теми "Урок виразного читання. Конкурс на найкращого читця поезій В. Симоненка".

Назва: Використання інструментів формувального оцінювання на уроках української мови (8 клас)

Авторка: Томащук Людмила Іллівна

Про матеріал: Матеріал містить рекомендації щодо використання інструментів формувального навчання на уроках української мови, зокрема при вивченні відокремлених обставин у 8 класі.

Назва: Критерії оцінювання навчальних досягнень учнів 5 класу з історії у системі загальної середньої освіти

Авторка: Гаєнко Олена Вікторівна

Про матеріал: Презентація стане у пригоді вчителям історії, які викладатимуть у 5-х класах НУШ. У матеріалі представлені критерії оцінювання навчальних досягнень школярів за кожним розділом програми "Досліджуємо історію і суспільство. 5-6 класи (інтегрований курс)" для закладів загальної середньої освіти (автори Пометун О.І., Ремех Т.О., Малієнко Ю.Б., Мороз П.В.).

Назва: Критерії оцінювання учнів 1-4 класів щодо форм роботи на уроці англійської мови під час дистанційного навчання

Про матеріал: Пропонований матеріал містить опис системи формувального оцінювання учнів початкової школи у 2022/2023 навчальному році. Автором розглянуто орієнтовні параметри оцінювання навчально-пізнавальних досягнень школярів, форми роботи на уроці та особливості дистанційного оцінювання (вербального та рівневого).

Назва: Формувальне оцінювання - шлях до успішного навчання

Авторка: Баженіна Алла Михайлівна

Про матеріал: У методичному матеріалі висвітлюються питання щодо принципів, інструментів, алгоритму та стратегії формувального оцінювання. Розглянуто роль вчителя у формувальному оцінюванні та його компоненти, проаналізовано різницю між традиційним і формувальним оцінюванням, його плюси та мінуси.

Ще більше розробок, які допоможуть зорієнтувати оцінювання результатів навчання учнів на формування ключових компетентностей та наскрізних вмінь школярів згідно з вимогами Держстандартів, ви можете знайти в Бібліотеці за посиланням.

А ще пропонуємо приєднатися до Всеукраїнської інтернет-конференції "Українська освіта: актуальні проблеми та перспективи", під час якої педагоги-практики поділяться інноваційним досвідом щодо урізноманітнення освітнього процесу в кризових умовах!

Дякуємо! Ми будемо тримати Вас в курсі!

# data[].attributes.attachment_link.title
Ефективні інструменти формувального оцінювання учнів НУШ: добірка матеріалів із Бібліотеки "На Урок"

# data[].attributes.attachment_link.description
Добірка матеріалів для оцінювання навчальних досягнень школярів Звісно, справедлива та об'єктивна оцінка за виконану роботу є одним із головних стимулів школярів до вивчення навчальних предметів. Як перетворити оцінювання результатів навчання учнів на ефективний інструмент мотивації? Організувати захопливий освітній процес, який розкриє потенціал кожного учня, заохочувати їх до плідної роботи та налаштовувати на успіх!

# data[].attributes.headline
Дидактичний матеріал для уроків української літератури в 5 класі (НУШ, І семестр)Матеріали розроблені за модельною навчальною програмою «Українська література. 5-6 класи» (автори: Яценко Т.О., Качак Т.Б.)

# data[].attributes.subject
Дидактичний матеріал для уроків української літератури в 5 класі (НУШ, І семестр)Матеріали розроблені за модельною навчальною програмою «Українська література. 5-6 класи» (автори: Яценко Т.О., Качак Т.Б.)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Матеріали розроблені за модельною навчальною програмою "Українська література. 5-6 класи" (автори: Яценко Т.О., Качак Т.Б., Кизилова В.В., Пахаренко В.І., Дячок С.О., Овдійчук Л.М., Слижук О.А., Макаренко В.М., Тригуб І.А.)

НУШ передбачає розвиток компетентностей та діяльнісний підхід у навчанні. Перехід до цього етапу розвитку освіти передбачає використання сучасних технологій та матеріал, які зможуть зацікавити учнів та мотивувати їх здобувати знання. Важливим є також дидактичний матеріал (наочність, робочі аркуші, інтерактивні вправи). Запропоновані матеріали містять такі компоненти:

робочі картки з різноманітними завданнями, що спрямовані на розвиток компетентностей;

QR-коди (+посилання для зручності) на інтерактивні вправи LearningApps;

QR-коди (+посилання для зручності) на аудіо- та відеоматеріли

зразки образотворчого мистецтва (репродукції картин), зображення скульптур відповідно до мистецького контексту;

коротку інформацію про авторів;

поняття з теорії літератури.

Робочі аркуші містять різнотипні завдання: намалювати ілюстрацію, висловити власне ставлення, скласти сенкан, дослідити, стоврити проєкт тощо.

# data[].attributes.attachment_link.title
Дидактичний матеріал для уроків української літератури в 5 класі (НУШ, І семестр) - Інше - Каталог файлів - Шкільний портал

# data[].attributes.attachment_link.description
Матеріали розроблені за модельною навчальною програмою "Українська література. 5-6 класи" (автори: Яценко Т.О., Качак Т.Б., Кизилова В.В., Пахаренко В.І., Дячок С.О., Овдійчук Л.М., Слижук О.А., Макаренко В.М., Тригуб І.А.) НУШ передбачає розвиток компетентностей та діяльнісний підхід у навчанні. Перехід до цього етапу розвитку освіти передбачає використання сучасних технологій та матеріал, які зможуть зацікавити учнів та мотивувати їх здобувати знання.

# data[].attributes.headline
Структура навчальної програми

# data[].attributes.subject
Структура навчальної програми

# data[].attributes.headline
Методичні рекомендації щодо викладання математики у 2022-2023 н.р.

# data[].attributes.subject
Методичні рекомендації щодо викладання математики у 2022-2023 н.р.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Шкільне життя

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Методичні рекомендації щодо викладання математики у 2022/2023 навчальному році 5 клас Математична освітня галузь
У 2022/2023 навчальному році вивчення математики у 5 класі буде здійснюватися за Державним стандартом базової середньої освіти, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 30 вересня 2020 р. № 898 (далі - Державний стандарт), та Типовою освітньою програмою для 5-9 класів закладів загальної середньої освіти, затвердженою наказом Міністерства освіти і науки України від 19.02.2021 р. № 235 (далі - Типова освітня програма).

Державний стандарт базової середньої освіти визначає вимоги до обов'язкових результатів навчання учнів на рівні базової середньої освіти, загальний обсяг їх навчального навантаження, розподілений за освітніми галузями, структуру та зміст базової середньої освіти.

Вимоги до обов'язкових результатів навчання визначено на основі компетентнісного підходу. Однією з ключових компетентностей є математична компетентність, що передбачає здатність розвивати і застосовувати математичні знання та методи для розв'язання широкого спектра проблем у повсякденному житті; моделювання процесів та ситуацій із застосуванням математичного апарату; усвідомлення ролі математичних знань і вмінь в особистому та суспільному житті людини.

Метою математичної освітньої галузі є розвиток особистості учня через формування математичної компетентності у взаємозв'язку з іншими ключовими компетентностями для успішної освітньої та подальшої професійної діяльності впродовж життя, що передбачає засвоєння системи знань, удосконалення вміння розв'язувати математичні та практичні задачі; розвиток логічного мислення та психічних властивостей особистості; розуміння можливостей застосування математики в особистому та суспільному житті. Реалізація мети ґрунтується на ціннісних орієнтирах.

Компетентнісний потенціал математичної освітньої галузі та базові знання зазначені в додатку 7 до Державного стандарту. Вимоги до обов'язкових результатів навчання учнів з математичної освітньої галузі зазначені в додатку 8 до Державного стандарту і передбачають, що учень:

досліджує проблемні ситуації та виокремлює проблеми, які можна розв'язувати із застосуванням математичних методів;

моделює процеси і ситуації, розробляє стратегії, плани дій для розв'язання проблем;

критично оцінює процес і результат розв'язання проблем;

розвиває математичне мислення для пізнання і перетворення дійсності, володіє математичною мовою.

Міністерством освіти і науки України рекомендовано сім модельних навчальних програм "Математика. 5 - 6 класи" для закладів загальної середньої освіти (наказ Міністерства освіти і науки України від 12.07.2021 № 795). Вони розміщені на офіційному вебсайті Міністерства освіти і науки України за покликанням та офіційному сайті ДНУ "Інститут модернізації змісту освіти" за покликанням.

У модельних навчальних програмах реалізовано компетентнісний потенціал математичної освітньої галузі, базові знання, зазначені в додатку 7 Державного стандарту, та вимоги до обов'язкових результатів навчання учнів з математичної освітньої галузі, зазначені в додатку 8 Державного стандарту. У вступі авторами модельних навчальних програм розкрито характеристику навчального змісту, шляхи реалізації програми та особливості організації освітнього процесу.

Для реалізації мети повної загальної середньої освіти, а також належної організації освітнього процесу кожен заклад освіти розробляє та використовує в освітній діяльності освітню програму закладу освіти, яка розробляється на основі Типової освітньої програми і містить перелік модельних навчальних програм, що використовуються закладом освіти в освітньому процесі, та/або навчальних програм, створених на основі модельних навчальних програм, затверджених педагогічною радою, що мають містити опис результатів навчання учнів з навчальних предметів (інтегрованих курсів) в обсязі не меншому, ніж встановлено відповідними модельними навчальними програмами. Відповідно, заклад освіти може обрати одну із запропонованих модельних навчальних програм і на її основі створити навчальну програму закладу освіти.

Типовим навчальним планом (додаток 3 до Типової освітньої програми для 5 - 9 класів закладів загальної середньої освіти, затвердженої наказом Міністерства освіти і науки України 19 лютого 2021 року № 235 (далі - Типова освітня програма), для вивчення математичної освітньої галузі в 5 класі рекомендовано 5 годин на тиждень. Слід зазначити, що навчальне навантаження у типових навчальних планах орієнтоване на " рекомендований " навчальний час, визначений базовим навчальним планом Державного стандарту для вивчення певної освітньої галузі на адаптаційному та предметному циклах навчання базової середньої освіти. Згідно з пунктом 3 Додатку 3 до Типової освітньої програми кількість навчальних годин на вивчення кожної освітньої галузі визначається закладом освіти самостійно у межах заданого діапазону - від мінімальної (4 год на тиждень) до максимальної (6 год на тиждень).

Як зазначено в п. 7 Типової освітньої програми для 5-9 класів закладів загальної середньої освіти, основними видами оцінювання результатів навчання учнів є: поточне, підсумкове (тематичне, семестрове, річне) оцінювання. Поточне та підсумкове оцінювання результатів навчання учнів здійснюють відповідно до вимог модельних навчальних програм із застосуванням таких основних форм та способів:

усної (зокрема шляхом індивідуального, групового та фронтального опитування);

письмової, у тому числі графічної (зокрема шляхом виконання діагностичних, самостійних та контрольних робіт, тестування, організації роботи з текстами, діаграмами, таблицями, графіками, схемами тощо);

цифрової ( зокрема тестування в електронному форматі);

практичної (зокрема шляхом організації виконання різних видів експериментальних досліджень та навчальних проєктів тощо).

У рамках академічної свободи педагогічні працівники закладу освіти здійснюють вибір форм, змісту та способу оцінювання залежно від дидактичної мети.

Наказом Міністерства освіти і науки України від 01 квітня 2022 р. № 289 затверджено "Рекомендації щодо оцінювання навчальних досягнень учнів 5-6 класів, які здобувають освіту відповідно до нового Державного стандарту базової середньої освіти"(далі - Рекомендації). Згідно з Рекомендаціями серед основних видів оцінювання результатів навчання учнів, що проводяться закладом освіти, особлива роль відводиться формувальному оцінюванню. Формувальне (поточне формувальне) оцінювання, окрім рівневого або бального може здійснюватися у формі самооцінювання, взаємооцінювання учнів, оцінювання вчителем із використанням окремих інструментів (карток, шкал, щоденника спостереження вчителя, портфоліо результатів навчальної діяльності учнів тощо).

Основною ланкою в системі контролю у закладах загальної середньої освіти є поточний контроль, що проводиться систематично з метою встановлення рівнів опанування навчального матеріалу та здійснення корегування щодо застосовуваних технологій навчання. Основна функція поточного контролю - навчальна. Запитання, завдання, тести, тощо спрямовано на закріплення вивченого матеріалу й повторення пройденого, тому індивідуальні форми доцільно поєднувати із фронтальною роботою класу. Також звертаємо увагу на важливість урахування мотиваційно-стимулюючої функції поточного оцінювання.

Тематичне оцінювання пропонується здійснювати на основі поточного оцінювання із урахуванням проведених діагностичних (контрольних) робіт. Під час виставлення тематичного бала результати перевірки робочих зошитів, як правило, не враховуються.

Фіксація записів тематичного та семестрового оцінювання проводиться в окремій колонці без дати. Оцінка за семестр ставиться за результатами тематичного оцінювання та контролю груп загальних результатів.

Семестрове та підсумкове (річне) оцінювання результатів навчання здійснюють за 12-бальною системою (шкалою), а його результати позначають цифрами від 1 до 12. Оцінювання має бути зорієнтованим на очікувані групи результатів навчання, передбачені навчальною програмою.

Звертаємо також увагу, що для 5 класів за рішенням педагогічної ради (за потреби) заклад освіти може визначити адаптаційний період впродовж якого не здійснюється поточне та тематичне оцінювання.

Період адаптації до навчання у 5-му класі є одним із найважчих періодів шкільного життя. Це обумовлено сукупністю тих змін, що відбуваються в шкільному середовищі й внутрішньому світі дітей 10-11-річного віку. А саме: збільшення обсягу й розмаїтість змісту освіти; збільшення ваги багатопредметного навчання й якісне ускладнення вимог, що пропонуються школяру різними вчителями з різним стилем викладання; на місце першої вчительки приходить новий класний керівник; відбувається перехід до кабінетної системи навчання. Стан дітей у цей період з педагогічної точки зору характеризується низькою організованістю, неуважністю й недисциплінованістю на уроках, зниженням інтересу до навчання і його результатів; із психологічної - зниженням самооцінки, високим рівнем ситуативної тривожності.

Адаптаційний період надає можливість безболісно пристосуватися до нових умов навчання та знизити рівень стресу. Недопустимим є перевантаження учнів зайвими за обсягом домашніми завданнями, їх необхідно дозувати з урахуванням рівня підготовки учня, гігієнічних вимог віку. Щоб знайти оптимальні форми та методи взаємодії, учителі, які навчатимуи\ть математиці учнів 5 класів, мають познайомитися з освітніми програмами для початкової школи, методикою роботи з дітьми конкретного вчителя початкової школи, від якого клас переходить в основну школу.
6 - 11 класи Освітня галузь "Математика"
Вивчення математики у 6-11 класах у 2022/2-23 навчальному році буде здійснюватися за Державним стандартом базової та повної загальної середньої освіти, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 листопада 2011 року № 1392, Типовою освітньою програмою закладів загальної середньої освіти ІІ ступеня і Типовою освітньою програмою закладів загальної середньої освіти ІІІ ступеня.

Учні 6 - 9 класів продовжують навчатись за навчальною програмою, затвердженою наказом Міністерства освіти і науки України від 07.06.2017

№ 804, учні 10 - 11 класів - за навчальною програмою, затвердженою наказом Міністерства освіти і науки України від 23.10.2017 № 1407. Навчальні програми розміщені на сайті МОН України. Режими доступу:
для 6-9 класів для 8-9 класів з поглибленим вивченням математики
для 10-11 класів:
рівень стандарту профільний рівень початок вивчення на поглибленому рівні з 8 класу
Навчальні програми укладено на компетентнісній основі. Розставлені наголоси на формування практичних навичок для подальшого їх застосування в реальному житті замість опрацювання великого об'єму теоретичного матеріалу без можливості його застосування на практиці. Шкільний курс математики спрямований не лише для розвитку математичної компетентності, а й інших ключових компетентностей. У програмах наведено таблицю з переліком ключових компетентностей, та завданнями, покладеними на математику для їх розвитку.

Пропонуємо, працюючи з учнями, приділити більше уваги прикладній спрямованості математики, використовувати завдання, що розвивають уміння бачити математику в реальному світі, застосовувати вивчені формули та способи розв'язування математичних задач для досягнення особистих (повсякденних, життєвих) цілей і потреб. Зосереджуватись не лише на задачах на відсоткові розрахунки, на прийнятті рішень стосовно особистих та колективних фінансових питань, а й на завданнях, у яких необхідно пояснити або обґрунтувати власну думку, спираючись на результати виконаних розрахунків, довести або спростувати твердження на підставі отриманих результатів обчислень. Використовувати завдання на аналіз графіків і діаграм, розшифрування представлених там даних, пояснення їх. Для розвитку вмінь учнів розв'язувати геометричні задачі так званої "практичної" спрямованості більше уваги приділяти формуванню в учнів умінь і навичок, будувати й досліджувати найпростіші математичні моделі реальних об'єктів, процесів і явищ, інтерпретувати та оцінювати результати; прогнозувати в контексті навчальних та практичних задач; використовувати математичні методи в життєвих ситуаціях. Також під час роботи з учнями на уроках математики варто звертати увагу на такі комплексні завдання, для виконання яких необхідно поєднувати як алгебраїчні, так і геометричні знання й уміння, знаходити різні способи вирішення однієї проблеми. Досягненню таких цілей також можуть сприяти як уроки з міжпредметними зв'язками, так і інтегровані уроки.

Як і раніше вчитель може змінювати порядок вивчення тем, якщо це не порушує логіку викладення навчального матеріалу.

На початку 2022/2023 навчального року рекомендуємо організувати проведення діагностування рівня навчальних досягнень учнів за попередній навчальний рік та врахування результатів діагностування при плануванні подальшої роботи із систематизації, узагальнення та закріплення навчального матеріалу, що вивчався учнями дистанційно.

Також рекомендуємо у календарно-тематичному планування передбачити збільшення навчального часу на узагальнення та закріплення навчального матеріалу за попередній навчальний рік.

Варто нагадати, що навчальна програма з математики (Алгебра і початки аналізу та геометрія) для учнів 10-11 класів закладів загальної середньої освіти розрахована на 3 години на тиждень. Вивчаються 2 окремих предмета:

"Алгебра і початки аналізу" та "Геометрія". У І семестрі 10 класу виділяється 2 години на геометрію та 1 година на алгебру і початки аналізу, у ІІ семестрі навпаки - 1 година на геометрію та 2 години на алгебру і початки аналізу. Разом на вивчення алгебри і початків аналізу відводиться 54 години протягом року, а на геометрію 51 година.

Наприкінці кожної теми з алгебри і початків аналізу та з геометрії вчитель проводить тематичне оцінювання. При виставленні тематичної оцінки враховуються всі види навчальної діяльності, що підлягали оцінюванню протягом вивчення теми, крім оцінок за ведення зошита.

Семестрове оцінювання здійснюється на підставі тематичного окремо з алгебри і початків аналізу, і окремо - з геометрії. Типовими навчальними планами загальноосвітніх навчальних закладів ІІІ ступеню передбачено оцінювання учнів 10-11-х класів з математики. Семестрова оцінка з математики виводиться як середнє арифметичне семестрових оцінок з двох математичних курсів (алгебри і початків аналізу та геометрії) і здійснюється округлення до цілого числа. Наприклад, учень/учениця має семестрові оцінки 8 з алгебри і початків аналізу та 9 - з геометрії. Тоді середнє значення становитиме (8+9):2=8,5≈9. Отже, семестрова оцінка з математики - 9. Семестрова оцінка з математики у класному журналі виставляється без дати на сторінці з алгебри і початків аналізу в стовпчик із надписом "І семестр. Математика", "ІІ семестр. Математика" та на сторінці зведеного обліку. Семестрова оцінка може підлягати коригуванню відповідно до "Інструкції з ведення класного журналу учнів 5-11(12)-х класів загальноосвітніх навчальних закладів ", затвердженої наказом Міністерства освіти і науки України від 03 червня 2008 року № 496. Коригована семестрова оцінка з математики виводиться як середнє арифметичне скоригованих семестрових оцінок з двох математичних курсів (алгебри і початків аналізу та геометрії) та здійснюється округлення до цілого числа за наведеним вище прикладом. Виставляється коригована семестрова оцінка з математики на сторінку з алгебри і початків аналізу.

Річне оцінювання здійснюється на основі семестрових або скоригованих семестрових оцінок з математики. Річна оцінка з математики виставляється на сторінку з алгебри і початків аналізу в стовпчик з надписом "Річна. Математика". На сторінку зведеного обліку навчальних досягнень учнів річна оцінка з математики виставляється у стовпчик "Математика".

Можливе виділення додаткових годин із варіативного складника навчального плану. Розподіл додаткових годин між алгеброю і початками аналізу та геометрією залишається на розсуд вчителя. Додаткові години поповнюють години резерву. В свою чергу години резерву вчитель, на власний розсуд може витрачати на систематизацію та повторення матеріалу на початку та в кінці року, збільшення кількості годин на кожну із вказаних тем, зокрема для внесення змін до орієнтовного календарно-тематичного плану.

Основними видами класних і домашніх письмових робіт з природничо- математичних дисциплін є:

розв'язування задач і вправ;

складання таблиць, схем, тощо;

виконання проєктів;

самостійні та контрольні роботи.

В залежності від видів письмових робіт виділяються зошити, які зберігаються в класі та зошити, що зберігаються в учнів. Кількість і призначення учнівських зошитів визначається вчителем. Для контрольних робіт передбачаються окремі зошити чи аркуші, які зберігаються протягом навчального року в закладі загальної середньої освіти.

Для запобігання перевантаження учнів час проведення тематичних (контрольних) робіт визначається загальношкільним графіком, складеним заступником директора закладу загальної середньої освіти за погодженням із вчителями. Під час планування тематичних робіт у кожному класі необхідно передбачити їх рівномірний розподіл протягом усього семестру, не допускаючи накопичення письмових (контрольних) робіт наприкінці семестру, навчального року.

При перевірці зошитів оцінюється лише правильність записів. Почерк, охайність та форма запису не є предметом оцінювання. Зошити з математики, в яких виконуються навчальні класні і домашні роботи, перевіряються:

у 5 - 6 класах- не рідше ніж один раз на два тижні; у 7 - 11 класах- не рідше один раз на місяць.

Оцінка за ведення зошитів виставляється у класний журнал, але на враховується при тематичному оцінюванні.

Зауважимо, що в освітньому процесі закладів загальної середньої освіти можна використовувати лише ту навчальну літературу, що має відповідний гриф Міністерства освіти і науки України і зазначена в Переліку навчальних програм, підручників та навчально-методичних посібників, рекомендованих Міністерством освіти і науки України для використання в загальноосвітніх навчальних закладах. Зокрема з математики Електронні версії підручників та навчальних посібників серії "Шкільна бібліотека" розміщені в електронній бібліотеці ДНУ "Інститут модернізації змісту освіти" https://lib.imzo.gov.ua/ .

Під час підготовки вчителів до уроків радимо використовувати періодичні фахові видання: "Математика в рідній школі", "Математика", "Математика в школах України", матеріали сайту PISA (http://pisa.testportal.gov.ua/).
Методичні рекомендації про викладання математики у 6 - 9 класах та у 10 - 11 класах закладів загальної середньої освіти містяться в інструктивно- методичних листах Міністерства освіти і науки України, підготовлених у 2014 - 2021 роках.
Завантажити: Методичні рекомендації щодо викладання математики у 2022/2023 навчальному році (Розмір: 120.1 KB, Завантажень: 600)

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
методичні рекомендації

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно - правове забезпечення математики

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
усі уроки з математики

# data[].attributes.attachment_link.title
Методичні рекомендації щодо викладання математики у 2022/2023 навчальному році - Шкільне життя

# data[].attributes.attachment_link.description
Методичні рекомендації щодо викладання математики у 2022/2023 навчальному році 5 клас Математична освітня галузь У 2022/2023 навчальному році вивчення математики у 5 класі буде здійснюватися за Державним стандартом базової середньої освіти, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 30 вересня 2020 р.

# data[].attributes.headline
Огляд модельних навчальних програм міжгалузевих інтегрованих курсів для 5-6 класів НУШ

# data[].attributes.subject
Огляд модельних навчальних програм міжгалузевих інтегрованих курсів для 5-6 класів НУШ

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Журнал «На Урок»

# data[].attributes.attachment_link.title
Огляд модельних навчальних програм міжгалузевих інтегрованих курсів для 5-6 класів НУШ

# data[].attributes.attachment_link.description
Готуємося до викладання навчальних предметів у 5-х класах НУШ

# data[].attributes.headline
Драматургія і театр в 5 класі НУШ: говоримо про сам курс та аналізуємо

# data[].attributes.subject
Драматургія і театр в 5 класі НУШ: говоримо про сам курс та аналізуємо

# data[].attributes.attachment_link.title
Любов Цукор. Драматургія і театр в 5 класі НУШ: говоримо про сам курс та аналізуємо цікаві знахідки

# data[].attributes.attachment_link.description
Предметний інтенсив "Міжгалузеві інтегровані курси в 5 класі НУШ" Виступ Любові Цукор "Драматургія і театр в 5 класі НУШ: говоримо про сам курс та аналізуємо цікаві знахідки для всіх уроків" 25...

# data[].attributes.headline
5 порад для ефективного формувального оцінювання

# data[].attributes.subject
5 порад для ефективного формувального оцінювання

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Лайфхаки для організації дієвого формувального оцінювання.

Перші навчальні дні після канікул завжди складні. Потрібно налаштувати дітей на роботу, з'ясувати, що та як добре вони пам'ятають з минулого року, організувати повторення матеріалу, сприяти індивідуальному зростанню учнів тощо. Це не найпростіше завдання. Але впоратися із ним можна за допомогою формувального оцінювання - дієвого інструменту контролю навчання та надання зворотного зв'язку.

Перевіряйте, наскільки добре учні розуміють матеріал

І робіть це постійно! Існує чимало ефективних способів перевірки рівня розуміння учнями матеріалу, наприклад:

Можна чи ні. Попросіть учнів назвати три речі, які можна робити, під час виконання певного навчального завдання, і три речі, які робити не можна. Наприклад, що ми можемо роботи під час аналізу художнього твору?

Створення списків та діаграм. Це допоможе учням систематизувати отриману інформацію, а вам - дізнатися, наскільки добре вони засвоїли матеріал. Як варіант, за допомогою діаграми Венна можна співставити щойно вивчену тему із попередньою.

Виступ перед нестандартною аудиторією. Попросіть учнів пояснити найважливішу (на їхню думку) частину теми. Але зробити це не просто так, а уявити перед собою неочікувану аудиторію. Наприклад, нехай діти спробують пояснити кліматичні процеси дошколярикам / міньйонам / шанованим ученим.

Кількість та гнучкість інструментів для формувального оцінювання насправді вражає. І че чудово, адже завдяки цьому ви можете без проблем обрати ті, що найкраще працюватимуть саме у вашому класі. Дізнатися більше про інструменти для організації ефективного формувального оцінювання ви зможете 26 серпня о 16:00 на вебінарі Лілії Талан "Формувальне оцінювання в початкових класах НУШ: особливості та практичні поради". Реєструйтеся та отримайте безліч корисних лайфхаків!

Дозвольте дітям більше спілкуватися

Можливість спілкуватися, ділитися своїми знаннями та ідеями - безцінна. Тож під час уроку варто частіше об'єднувати учнів у пари або невеликі групи. Працюючи разом над навчальним завданням, школярі зможуть навіть мимохіть пояснювати одне одному складні моменти, краще розумітимуть матеріал. Учитель тим часом може переходити від однієї групи до іншої, стежити за роботою школярів та за потреби надавати зворотний зв'язок. Так ви чітко бачитимете, як учні засвоїли матеріал.

Завжди надавайте зворотний зв'язок

Саме він допомагає учням упевнено рухатися вперед і розвиватися. Але, звісно, це має бути не просто констатація факту ("Ти не розібрався в тому, що таке модуль") і не критика ("Хто так доводить теореми"). Успішний зворотний зв'язок має мотивувати, допомагати дітям зрозуміти, що саме вони мають зробити, аби зрештою досягти успіху.

Можна дати конкретні поради та інструменти, а можна поставити ще одне завдання, відповідь на яке допоможе краще зрозуміти тему. А ще можна не вказувати на помилку безпосередньо, а натякнути на неї (наприклад, "Одна з названих тобою причин не відповідає дійсності").

Також варто:

одразу відповідати на запитання, що виникають в учнів;

одразу виправляти помилки;

коментувати не лише слабкі, а й сильні сторони роботи (наприклад, назовіть три сильні та три слабкі елементи);

робити зауваження, які допоможуть виправити помилку, дарувати цікаві ідеї.

Дайте дітям можливість ставити цілі та вістежувати свій прогрес

Що може допомогти вам використовувати формувальне оцінювання максимально ефективно? Зацікавленість учнів у навчанні та вмотивованість. Дайте дітям можиливість ставити власні навчальні цілі та контролювати їхнє виконання. Такий підхід також вчить школярів умінню приймати зворотний зв'язок і допомагає сформувати навчальну культуру, де вони підтримуватимуть одне одного.

Наприклад, учень хоче за навчальний рік підтягнути англійську так, аби перестати боятися спілкування. Допоможіть дитині визначити кроки, які вона має зробити для втілення мети, розбити глобальну ціль на декілька менших. А прогрес можна відстежувати в інтерактивному форматі, наприклад, за допомогою часової шкали чи ведення щоденника.

Опанувати всі таємниці та максимально ефективно використовувати формувальне оцінювання дійсно може бути не надто просто. Але це завдання можна спростити! І допоможуть вам у цьому різноманітні інтернет-ресурси. Які саме? Про це ви дізнаєтеся вже 22 серпня о 18:00, завітавши на вебінар Любові Цукор "Онлайн-інструменти для здійснення формувального оцінювання в середній та старшій школі".

Пояснюйте, що відбувається

Що насправді робить формувальне оцінювання таким особливим? Закордонні вчителі зазначають, що вся справа в довірі. Тобто школярі мають бути включені у процес оцінювання, вони мають розуміти, що відбувається. Важливо, аби діти розуміли, за що їх оцінюють, якими є очікувані результати навчання, його мета. Звісно, учні можуть просто виконати завдання, яке ви поставите, але чи зрозуміють, для чого вони його виконували та за що отримали оцінки?

Розуміючи, як проводиться оцінювання, діти краще бачитимуть кінцеву мету та власний прогрес, вони розумітимуть, як можуть вплинути на власну оцінку. А це зі свого боку формує відповідальність за процес свого навчання. І це чудово!

Дякуємо! Ми будемо тримати Вас в курсі!

# data[].attributes.attachment_link.title
5 порад для ефективного формувального оцінювання

# data[].attributes.attachment_link.description
Лайфхаки для організації дієвого формувального оцінювання. Перші навчальні дні після канікул завжди складні. Потрібно налаштувати дітей на роботу, з'ясувати, що та як добре вони пам'ятають з минулого року, організувати повторення матеріалу, сприяти індивідуальному зростанню учнів тощо. Це не найпростіше завдання. Але впоратися із ним можна за допомогою формувального оцінювання - дієвого інструменту контролю навчання та надання зворотного зв'язку.

# data[].attributes.headline
Календарно-тематичне планування з фізичної культури 5-6 кл НУШ, програма на основі модельної за вашими модулями, КТП 1-4 кл Савченко та Шиян, гуртки, ЛФК, спецгрупи, інклюзія, конспекти 1-9 кл, нормативно - правова база НУШ, техніка безпеки, документація вчителя фізкультури

# data[].attributes.subject
Календарно-тематичне планування з фізичної культури 5-6 кл НУШ, програма на основі модельної за вашими модулями, КТП 1-4 кл Савченко та Шиян, гуртки, ЛФК, спецгрупи, інклюзія, конспекти 1-9 кл, нормативно - правова база НУШ, техніка безпеки, документація вчителя фізкультури

# data[].attributes.headline
Оформлення журналу та свідоцтва досягнень

# data[].attributes.subject
Оформлення журналу та свідоцтва досягнень

# data[].attributes.headline
Ключові компетентності та наскрізні вміння

# data[].attributes.subject
Ключові компетентності та наскрізні вміння

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Педрада (Портал освітян України)

# data[].attributes.attachment_link.title
Ключові компетентності здобувачів базової середньої освіти

# data[].attributes.attachment_link.description
12 ключових компетентностей учнів 5-9 класів. Ключові компетентності здобувачів базової середньої освіти. Наскрізні вміння здобувачів базової середньої освіти. Проєкт Державного стандарту базової середньої освіти відповідно до Концепції Нової української школи

# data[].attributes.headline
Путівник НУШ

# data[].attributes.subject
Путівник НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Як рухається реформа НУШ? Які цикли її впровадження та як знайти своє місце у важливих освітніх змінах України? Юлія Романенко, експертка Команди підтримки реформ МОН, пояснює у матеріалі все, що треба знати вчителю про втілення реформи НУШ. Цим матеріалом відкриваємо наш спецпроєкт "НУШ: Перезавантаження", у якому публікуватимемо методичні роз'яснення від найкращих українських освітніх експертів.

Згідно з нормою Закону України "Про освіту" (розділ ХІІ, стаття 3, пункт 3) впровадження 12-річної освіти за новими державними стандартами Нової української школи відбувається за таким графіком:

Попри всі виклики й непереборні обставини воєнного часу перехід НУШ у базову школу розпочався вчасно. Це стало можливо завдяки тому, що у вересні 2020 року затвердили Державний стандарт базової середньої освіти. Він став логічним продовженням Державного стандарту початкової освіти, зокрема й у частині вимог до формування учнівських компетентностей.

1 вересня 2022 року вчителі-предметники всієї України перехопили естафету в початківців і тепер саме від них залежить успішне впровадження загальнонаціональної реформи на рівнях базової і профільної освіти.

Частина педагогів, знаючи наперед про те, що відчинятиме для нушенят двері базової школи, готувалася заздалегідь. Інші мусили в надскладних умовах невизначеності підставити плече й опановувати цю науку, одночасно навчаючись і впроваджуючи вивчене щодень на своїх уроках. Фактично адаптаційний цикл базової освіти став таким не лише для учнівства, а й для вчительства, яке стикнулося з новими викликами: яку модельну навчальну програму обрати; чи створювати власну навчальну програму; чим відрізняються нові курси й підходи; що робити з оцінюванням? І це лише перший рік упровадження. А попереду завершення першого циклу - 6-й клас і початок другого (7-9-ті класи). Та вже на порозі затвердження Державного стандарту профільної середньої освіти. Тож щоб успішно пройти цей шлях і досягти якісних результатів, обираймо тактику марафонців: раціонально розподіляймо зусилля й зосереджуймося на головному на кожному етапі.

Присвятіть час зануренню в глосарій НУШ

Повірте, це не буде намарне витрачений час. Адже й учнів ми вводимо в термінологічне поле свого предмета. До речі, важливим для НУШ є перехід від категорії навчальних предметів до освітніх галузей, адже вся архітектура освітнього процесу ґрунтується саме на понятті галузі. Десь ці галузі є монопредметними, як-от фізична культура, а десь охоплюють широкий спектр предметів та інтегрованих курсів, як-от природнича чи мовно-літературна. Опанування відповідної термінології вельми спростить для вас подальше ознайомлення з будь-якими нормативними документами у сфері НУШ, методичними рекомендаціями, програмами, методичною літературою. Почати це ознайомлення можна з онлайнового курсу для вчителів базової школи "НУШ: базова середня освіта".
Почати курс
Звертайтеся за консультаціями до колег із початкової школи, утім зважайте: на рівні базової школи навіть у тлумаченні основних понять можуть бути відмінності.

Сформуйте шкільну команду

Для розвитку гармонійної особистості важлива спільна робота усього колективу педагогів, які працюють у конкретному класі. Цікавтеся тим, яку кількість годин у тижневому навантаженні буде відведено на ваш курс чи предмет, адже від цього залежатиме вибір тієї чи тієї модельної програми. Співпрацюйте з колегами, які готові впроваджувати міжгалузеві інтегровані курси та проєкти. Пам'ятайте, кращим буде результат не в "команди зірок", де кожен окремо майстер своєї справи і прагне досягти індивідуального успіху, а в "команди-зірки", яка спрямовує свою майстерність для досягнення спільної мети. Зрозуміло, що кожен вважає свій предмет найважливішим для дитини, утім тут важливо знайти збалансоване рішення, яке враховуватиме інтереси всіх учасників освітнього процесу і насамперед потреби дітей. Скористайтеся Конструктором навчальних планів, щоб спільно командою розподілити навчальне навантаження й обрати потрібні освітні компоненти.

Ознайомтеся з модельними програмами

Вивчіть пропозиції авторів модельних програм для вашої галузі, звертаючи увагу не лише на відомі чи нові прізвища. Досвід пілотних закладів освіти, які йдуть на крок попереду у впровадженні нових освітніх стандартів, показує, що поспіх у справі вибору лише на шкоду. Трапляються випадки, коли вчителі обрали певну програму, але за рік виявили бажання від неї відмовитися, бо:

- не виправдала очікувань;

- не відповідала їхнім уявленням про НУШ;

- виявилося, що інша програма цікавіша або більше пасує потребам їхніх учнів;

- навчальні матеріали для обраної програми не зʼявилися взагалі або не дали змоги реалізувати вповні концепцію програми.

На сайті ресурсного центру НУШ ХАБ можна знайти відеопрезентації модельних навчальних програм від авторських колективів. Почніть із вивчення цих відеооглядів, обговоріть із колегами, а також перегляньте першоджерела. Зауважте, що бібліотека модельних програм постійно оновлюється, тому бажано стежити за новинами на фахових сайтах і вивчати нові програми, які з'являються, навіть якщо ви не плануєте змінювати обрану програму з кожним новим 5-м класом, який берете. Наразі на грифуванні перебувають програми для 7-9-х класів і тут варто обміркувати перспективне планування, поцікавитися, що пропонуватимуть автори обраної вами для 5-6-х класів програми на наступному циклі. Пам'ятайте, ви можете створити власну навчальну програму на основі обраної модельної або ж власну авторську навчальну програму, якщо жодна модельна вас не влаштовує. У цьому разі її потрібно буде подати на експертизу й отримати гриф "Схвалено".

Усі чинні модельні навчальні програми для базової середньої освіти розміщено в ресурсному центрі НУШ ХАБ. Також тут є вся нормативна база щодо впровадження нового Державного стандарту базової середньої освіти й навчально-методичне забезпечення для підтримки різних предметних та інтегрованих рішень.

Опановуйте нову систему/філософію оцінювання

Поки нормативна база у сфері оцінювання результатів навчання за новим Державним стандартом базової середньої освіти перебуває на етапі доопрацювання й затвердження, варто зосередитися на опануванні інструментів формувального оцінювання. Також важливо в цьому циклі обговорювати з батьками продовження культури формувального оцінювання в базовій школі. Помічними тут будуть, зокрема, матеріали курсу "Оцінювання без знецінювання" від EdEra.

Вивчайте своїх учнів та надавайте їм підтримку

На виконання нормативних вимог тепер освітяни в рамках підвищення кваліфікації мають відводити "не менш ніж 10 % загальної кількості годин - на вдосконалення знань, вмінь і практичних навичок у частині надання психологічної підтримки учасникам освітнього процесу". Особливостям покоління перших нушенят присвячено окремий модуль курсу "НУШ: базова середня освіта" - "Діти НУШ: хто вони та як їх навчати?".

Також наразі є чимало якісних і професійних матеріалів, які допоможуть учителям:

краще порозумітися зі своїми вихованцями;

краще організувати освітній процес;

подбати про власне психічне здоров'я.

Розширюйте шкільну команду. Долучайте нових колег, які викладають ті курси й предмети, що з'являються в освітній програмі закладу освіти лише на цьому циклі.

Проведіть внутрішній моніторинг: проаналізуйте, чи потребують коригування обрані модельні програми, доопрацювання навчальні програми для наступного освітнього циклу.

Присвятіть час вивченню психології учнів підліткового віку.

Поповнюйте арсенал інструментів оцінювання та методичних інструментів.

Стежте за оновленнями нормативної бази та методичними рекомендаціями щодо організації державної підсумкової атестації на рівні базової середньої освіти. Очевидно, що оновлений державний стандарт потребуватиме нових підходів до оцінювання результатів навчання, тобто компетентностей здобувачів освіти. Наразі з новими підходами до загальнонаціонального підсумкового оцінювання та концепцією ДПА-9 можна ознайомитися в Стратегії освітніх оцінювань до 2030 року, яку ще 2019 року презентував Український центр оцінювання якості освіти. Звісно ж, у зв'язку з реаліями нашого життя в умовах війни окремі положення Стратегії зазнають змін, зокрема в частині ширшого впровадження оцінювань на комп'ютерній основі.

Приділяйте увагу профорієнтації ваших учнів, адже після закінчення базової середньої освіти вони мають визначитися з подальшою освітньою траєкторією та обрати академічне або професійне спрямування здобуття профільної середньої освіти.

Долучайтеся до громадського обговорення проєкту Державного стандарту профільної середньої освіти, яке відбудеться впродовж 2023-2024 навчального року. Хоча нині здається, що до впровадження профільної освіти ще далеко, утім час летить швидко. Досвід показує: ті колеги, які активно долучалися до громадського обговорення Державного стандарту базової середньої освіти та громадських консультацій щодо його впровадження, почувалися значно комфортніше й упевненіше, коли настав час обирати програму й розробляти матеріали для реалізації вимог стандарту.

Незалежно від типу закладу освіти, в якому ви працюєте (академічного чи профільного спрямування), подбайте про те, щоб ваші випускники досягли вимог Державного стандарту профільної середньої освіти, склали ДПА-12 (про цей рівень теж ідеться в Стратегії освітніх оцінювань) і набули такого рівня компетентностей, який дасть їм змогу обирати подальшу освітню й професійну траєкторію.

Загалом хоч би на якому циклі чи рівні середньої освіти була зосереджена ваша педагогічна діяльність, важливо зберігати проактивність: прокоментувати допис колеги в соціальних мережах чи провести тренінг на курсах підвищення кваліфікації, підготувати цікаві завдання на завтрашній урок чи написати власну навчальну програму інтегрованого курсу, знайти в усемережжі методичну цікавинку й надихнувшись цим нарешті наважитися поділитися власним досвідом із широкою освітянською спільнотою. Віримо, що всі ці зусилля не марні: адже одного дня ми знову зберемося в затишних шкільних стінах - хтось у вцілілих, а хтось - у відбудованих.

# data[].attributes.attachment_link.title
Путівник реформою НУШ: усе, що потрібно знати вчителю

# data[].attributes.attachment_link.description
У спецпроєкті НУШ: Перезавантаження пояснюємо все, що має знати вчитель про цикли та графік впровадження НУШ.

# data[].attributes.headline
Електронні підручники

# data[].attributes.subject
Електронні підручники

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
електронні версії підручників

# data[].attributes.attachment_link.title
Електронні версії підручників

# data[].attributes.attachment_link.description
Електронні версії підручників для учнів 7-х класів (видання 2015 року)

# data[].attributes.headline
Друковані та аудіотексти

# data[].attributes.subject
Друковані та аудіотексти

# data[].attributes.attachment_link.title
Інтегрований курс літератур 5 клас

# data[].attributes.headline
Навчальні програми та КТП

# data[].attributes.subject
Навчальні програми та КТП

# data[].attributes.attachment_link.title
НУШ: українська література та інтегрований курс літератур | Facebook