# data[].attributes.body
video

ciclul primar

# data[].attributes.attachment_link.title
Cum cresc plantele?- drumul de la sămânță la plantă/ Scurtă prezentare pe înțelesul copiilor

# data[].attributes.headline
Ciclul de viață a plantelor și animalelor

# data[].attributes.subject
Ciclul de viață a plantelor și animalelor

# data[].attributes.body
Lecție virtuală de științe

clasa 2-a

# data[].attributes.attachment_link.title
Științe, Clasa a II-a, Cicluri de viață: plante și animale

# data[].attributes.body
Joc-onlyne

clasa 2-a

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Creează lecții mai bune mai repede

# data[].attributes.attachment_link.description
Arrastra y suelta los elementos en su orden correcto.. , , , , .

# data[].attributes.body
Fișă de lucru

ciclul primar

# data[].attributes.body
Prezentare

clasa 2-a

# data[].attributes.body
Formular

clasele primare

# data[].attributes.body
editură educațională

ciclul primar

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Plantele

Biologii au stabilit că organismele care consumă energie, își modifică aspectul pe parcursul dezvoltării, se adaptează condițiilor de mediu și se înmulțesc, sunt corpuri cu viață.

Conform celor menționate anterior, plantele sunt de asemenea ființe vii. De-a lungul vieții lor, acestea trec prin mai multe etape, care sunt etapele ciclului vieții la plante. Conform definiției, în biologie, ciclul de viață este seria de schimbări pe care le suferă membrii unei specii, pe măsură ce trec de la începutul unei etape de dezvoltare date, la începutul aceleiași etape de dezvoltare, într-o generație viitoare.

În funcție de tipul de plantă (perenă, anuală, bienală), acest ciclu de viață durează mai mult sau mai puțin. În plus, un alt factor important în viața plantei este mediul în care trăiește, condițiile și grija care îi este acordată.

Tipuri de plante

Plante perene sunt plantele care trăiesc mai mult de doi ani, au un ciclu de viață mai lung de douăzeci de ani, cresc și înfloresc primăvara-vara, mor în anotimpul rece (toamna-iarna) și revin la viață în primăvara următoare. Plante perene sunt pomii fructiferi, palmierii sau chiar și ghioceii sau trandafirii.

Plante anuale sunt plante ce au ciclul de viață de un an. Viața lor începe primăvara, atunci când germinează sămânța și se termină în același an, toamna sau iarna. Multe dintre aceste plante produc flori frumoase și colorate, pentru a atrage insectele și pentru a fi polenizate. Exemple de plante anuale sunt floarea soarelui, petunia, fasolea, grâul.

Plante bienale reprezintă acele plante al căror ciclu de viață durează doi ani. În primul an, acestea dezvoltă rădăcinile, tulpina și frunzele, iar pe timpul iernii se opresc. În anul următor, acestea produc semințe și mor. Aceste plante au nevoie de frigul din timpul iernii pentru a le fi stimulată înflorirea și implicit producerea de semințe. Câteva plante bienale sunt pătrunjelul, morcovul, țelina.

Care sunt etapele ciclului vieții la plante?

Pentru majoritatea plantelor, ciclul de viață este împărțit în cinci etape:

germinație;

creștere și dezvoltare;

înflorire și polenizare;

formarea seminței;

dispersia seminței.

1. Germinație

Conform dicționarului explicativ al limbii române, germinația este „procesul fiziologic de trecere a unui germen de la viața latentă la viața activă și care duce la nașterea unei plante sau a unui organ vegetal.". Astfel, germinația reprezintă momentul nașterii unei plante.

Atunci când planta se pregătește pentru dispersia seminței, aceasta înmagazinează toate resursele necesare și se desprinde de plantă. Sămânța va fi protejată de mucegai și va deveni mai ușoară, fiind transportată de vânt pe distanțe incredibil de lungi. Atunci când sămânța ajunge pe sol, aceasta absoarbe apa, se umflă și se deschide. În interiorul ei se află embrionul, elementul ce dă naștere unei noi plante.

Este foarte important de specificat faptul că germinația începe atunci când sămânța se află în condițiile necesare (apă, căldură, lumină etc.), iar fiecare sămânță necesită condiții diferite pentru a germina.

De la sămânța unei orhidee tropicale ce este aproape invizibilă ochiului uman, la avocado sau cocos, semințele sunt foarte diferite, mai ales în ceea ce privește dimensiunile.

2. Creștere și dezvoltare

Următoarea etapă în ciclul de viață al plantei este creșterea și dezvoltarea. Se va forma radicula (o mică rădăcină) și primele cotiledoane. Cotiledoanele seamănă cu frunzele, însă nu sunt frunze în adevăratul sens al cuvântului - acestea hrănesc planta, avânt capacitatea de a lua resurse din mediul înconjurător. În momentul în care frunzele reale vor răsări, cotiledoanele mor.

În etapa de creștere și dezvoltare, rădăcinile funcționează la o capacitate ridicată, absorbind apă și substanțe nutritive. Frunzele absorb oxigenul și lumina de la soare, pentru a le transforma în energie, prin procesul numit fotosinteză. Aceasta este etapa de creștere cea mai rapidă a plantelor.

3. Înflorire și polenizare

Planta devine matură atunci când înflorește pentru prima dată. Florile sunt organele de reproducere ale plantei și de aceea, toate substanțele nutritive adunate în seva plantei vor fi acum folosite pentru a hrăni florile. Acestea au o parte feminină (pistil) și o parte masculină (stamină). Prin polenizare, polenul este transportat de pe o parte a florii pe cealaltă.

În funcție de tipul de floare, polenizarea poate fi făcută fie cu ajutorul vântului, al apei sau al vietăților. Albina este una dintre insectele care ajută cel mai mult la polenizare - aceasta folosește polenul drept hrană, dar în același timp ajută și la răspândirea lui pentru a completa ciclul de viață al plantei.

Există de asemenea și polenizarea încrucișată, atunci când polenul de pe o floare ajunge pe floare diferită, din aceeași specie. Acest lucru este benefic, pentru că face următoarele generații de plante mult mai adaptabile și mai puternice și creează o diversitate genetică.

Ce este polenul mai exact?

Atunci când povestești copilului care sunt etapele ciclului vieții la plante, este imperios necesar să amintești despre polen. Așadar, polenul este o pulbere galbenă, constituită din elemente vegetative și celule reproducătoare, care se produce la nivelul antenelor staminelor. Polenul este esențial în pașii următori, de reproducere ai plantelor. În acest proces de reproducere, un rol important îl joacă și insectele polenizatoare. Primele două specii, ca număr de indivizi sunt albinele și, pe locul doi, sirfidele. Cel puțin pentru albine, situația și speranța de viață a acestora se confruntă cu un declin.

De ce sunt amenințate albinele cu dispariția?

Albinele și fluturii sunt puși sub semnul incertitudinii din cauza schimbării unor terenuri din punct de vedere al destinației lor, căci au fost majoritar dedicate industriei și zonelor de locuit, dispărând habitatele naturale. Totodată, schimbările climatice și incertitudinea anotimpurilor, la pachet cu temperaturi fluctuante, incendii de vegetație, amenință speciile de albine, deja endemice în Europa. Un alt factor care amenință albinele cu dispariția este dat de agricultura care utilizează pesticide în număr mare. Astfel, deși sunt eradicate numeroase boli și dăunători în cazul plantelor (care apar pe frunze, care susțin creșterea rodului, care elimină buruienile, care alungă rozătoarele), albinele sunt cele care în zborul lor inhalează aceste substanțe și mor. În acest joc se dă o luptă atât pentru viitorul planetei și al ecosistemului, cât și al supraviețuirii umane. Pe lista elementelor care amenință albinele se află și poluarea mediului înconjurător. Numeroase activități umane întreprinse fac rău mediului, populației umane, dar și speciilor de animale care co-există în acele habitate.

În China, din cauza industrializării masive și, implicit a poluării, oamenii au început să facă polenizarea manual. Însă, conform unor studii efectuate de Comisia Europeană, polenizatorii (animale sau alte insecte) sunt esențiali deoarece asigură o calitate mai bună a roadelor (fie că sunt fructe, legume, cereale, semințe). Ulterior, aceste roade devin materie componentă a hranei pentru oameni și animale, a medicamentelor, a materialelor de construcție, precum și a textilelor din care sunt croite hainele.

Descarcă prezentarea de mai jos, realizată de echipa Twinkl pentru a oferi copiilor o resursă valoroasă, referitoare la albine. Vor realiza, de asemenea, importanța acestei mici insecte în ecosistem.

4. Formarea seminței

După polenizare, floarea se transformă într-un fruct. Fructul este de fapt un start protectiv pentru sămânță. După ce planta și fructul se usucă, semințele se vor dispersa, fie cu ajutorul vântului sau pur și simplu cad pe pământ. Plantele fără flori vor avea semințele sau sporii purtați de vânt sau apă pentru a se înmulți.

Sămânța va duce cu ea embrionul unei noi plante, iar ciclul de viață va începe din nou, prin germinație!

Poți descoperi aici o prezentare PowerPoint excelentă pentru a le arăta celor mici ciclul de viață al unei plante cu flori. Aceștia vor fi cu siguranță atrași de ilustrațiile atractive și adorabile, special create de echipa noastră de specialiști. Doar apasă clic pe imagine și vei fi transferat pe pagina resursei noastre!

5. Reproducerea vegetativă

În afară de plantele studiate anterior, există și plante ce se reproduc vegetativ, ce nu implică reproducerea și germinația unei semințe. Acest proces presupune separarea celulelor sau a unei părți a corpului unei plante dezvoltate. Se produc astfel „clone", plante identice din punct de vedere genetic. Se înmulțesc prin bulbi, tuberculi, stoloni, rizomi etc. Câteva exemple de astfel de plante sunt lalelele, cartofii, usturoiul, ceapa.

Curiozități despre plante

O lecție de neuitat se încheie, bineînțeles, cu o serie de lucruri fascinante despre subiectul prezentat. Descoperă aici câteva lucruri interesante despre plante:

atunci când privești floarea soarelui, ea pare o floare mare, însă e formată dintr-o mulțime de flori mici, care se transformă apoi în semințe;

pe Pământ sunt peste 80.000 de specii de plante ce pot fi mâncate și un total de peste 200.000 de specii ce au fost identificate (iar lista se mărește zilnic);

cele mai longevive ființe din lume sunt copacii;

bambusul, care este hrana urșilor panda, înflorește după o sută de ani;

un arbore de cafea are peste trei mii de flori, dar acestea se ofilesc după douăzeci și patru de ore;

căpșunele sunt singurele fructe ce au semințele în afară - o căpșună conține în jur de două sute de semințe;

în jur de 100.000 de plante a căror polenizare este realizată de albine ar fi în pericol de dispariție, dacă acestea ar dispărea;

vanilia este extrasă din păstăile unei specii de orhidee;

scorțișoara se obține din scoarța unor copaci;

semințele de susan cresc în păstăi, organizate pe tulpină unor plante;

baobabul poate trăi până la 5.000 de ani, urmat de măslin (2.000), stejar (1.600), tei (1.150), păr (400);

Mimosa Pudica, numită și „planta rușinoasă", își strânge frunzele atunci când este atinsa cu degetul.

Resurse Twinkl despre ciclul de viață al plantelor

Dacă apreciezi acest material care îți ilustrează care sunt etapele ciclului vieții la plante, îți recomandăm să arunci o privire și asupra altor resurse de pe platforma noastră. Vei descoperi o mulțime de materiale didactice care te vor susține în demersurile tale.Twinkl oferă o mulțime de materiale ideale, dedicate plantelor și ciclului lor de viață. Noi îți recomandăm patru dintre preferatele noastre:

Ciclul de viață al plantelor - Planșă - Descoperă ceastă planșă grozavă ce prezintă ciclul de viață al plantelor. Poate fi folosită pentru a fi împărțită elevilor, sau pentru a decora sala de clasă.

Ce nevoi au plantele? - Prezentare PowerPoint - Cu ajutorul acestei prezentări PowerPoint, cei mici vor înțelege că plantele au nevoie de mai multe elemente pentru a crește și a se dezvolta. Aceste elemente sunt lumină, aer, apă, substanțe nutritive și căldură.

Ciclul de viață al plantei - Fișă de activitate - Folosește această fișă de activitate pentru a exersa alături de copii informațiile pe care aceștia le-au învățat. Este o modalitate utilă de a prezenta acestora ciclul de viață al plantelor.

Cum să crești o plantă - Planșe - Descoperă un set de planșe ce prezintă modul în care poți să crești o plantă, urmând șapte etape. Ce ajutorul acestei resurse, poți crește alături de cei mici o plantă. Ei vor fi cu siguranță încântați să vadă cum propria lor sămânță se transformă într-o plantă și urmează ciclul de viață. Va fi o experiență pe cinste!

La finalul acestei lecții despre ciclul de viață al plantelor, poți descoperi cu cei mici și mai multe lucruri interesante despre plante și părțile lor component. Cu ajutorul acestui material video captivant ce prezintă într-un mod simplu și adorabil părțile plantelor și funcțiile acestora, copiii vor înțelege mai bine universul lor fascinant. Spor la învățat!

# data[].attributes.attachment_link.title
Care este ciclul de viață al plantelor? - Teaching Wiki

# data[].attributes.attachment_link.description
Biologii au stabilit că organismele care consumă energie, își modifică aspectul pe parcursul dezvoltării, se adaptează condițiilor de mediu și se înmulțesc, sunt corpuri cu viață. Conform celor menționate anterior, plantele sunt de asemenea ființe vii. De-a lungul vieții lor, acestea trec prin mai multe etape, care sunt etapele ciclului vieții la plante.

# data[].attributes.body
Dicționar onlyne

clasele primare

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
2 intrări

31 de definiții

Explicative DEX

cicluri, s. n. 1. Succesiune de fenomene, stări, operații, manifestări etc. în evoluția unui proces repetabil, începând de la o anumită situație până când se revine la o situație identică sau asemănătoare cu cea inițială; totalitatea fenomenelor, faptelor, acțiunilor etc. legate între ele. ◊ Ciclu anual = perioadă de un an în care pământul face o rotație completă în jurul soarelui. Ciclu solar = perioadă de 28 de ani după expirarea căreia datele diferitelor zile ale anului cad în aceleași zile din săptămână. Ciclu de conferințe (sau de lecții etc.) = serie de conferințe (sau de lecții etc.) unite de o tematică generală comună. ♦ (Și în sintagma ciclu menstrual) Menstruație. ♦ Durata unui ciclu ( 1). ♦ Diagramă care reprezintă un ciclu ( 1). ♦ Grup de producții (literare, muzicale) care au o temă comună. 2. Lanț închis de atomi din molecula unei substanțe. 3. Totalitatea valorilor succesive ale unei mărimi periodice în cursul unei perioade date. 4. ( Fiz.) ieșit din uz; în construcția) Cicli pe secundă = hertzi. - Din fr. cycle, lat. cyclus.

ciclu sn [ At: CULIANU, C. 295 / Pl: ~ri / E: fr cycle] 1 Număr oarecare de evenimente, fenomene etc. formând un întreg. 2 Serie. 3 Perioadă continuă de timp în care unele fenomene astronomice revin în aceeași ordine Si: ( înv) crug. 4 ( Îs) ~ lunar sau ~l lui Meton ori ~ metonian Perioadă de 19 ani care aduce aceleași faze de lună în aceeași ordine. 5 ( Îs) ~ solar Perioadă de 28 de ani, în care datele diferitelor zile ale anului cad în aceleași zile din săptămână. 6 ( Fiz) Serie a modificărilor prin care trece un corp până ajunge în starea lui inițială. 7 Succesiune de fenomene, stări, operații, manifestări etc. realizate într-un anumit interval de timp și care epuizează, în ansamblu, evoluția unui proces repetabil. 8 Totalitatea fenomenelor, faptelor, acțiunilor etc. legate între ele. 9 ( Îs) ~ anual Perioadă de un an în care pământul face o rotație completă în jurul soarelui. 10 ( Îs) ~ de conferințe (sau de lecții) Serie de conferințe (sau de lecții) care tratează diverse aspecte ale unui fenomen unitar. 11 ( Șîs ~ menstrual) Menstruație. 12-14 Durată a unui ciclu (3, 7, 11). 15-17 Diagramă care reprezintă un ciclu ( 3, 7, 11). 18 Grup de producții (științifice, literare sau muzicale) care au o temă comună. 19 Lanț închis de atomi din molecula unei substanțe. 20 Valori specifice pe care le ia o mărime periodică în cursul unei perioade date. 21 Unitate de măsură pentru frecvența vibrațiilor, reprezentând frecvența unei vibrații cu perioada de o secundă. 22 ( Muz; iuz; îs) ~li pe secundă Hertzi. 23-24 ( Îs) ~ mixt Timp și modalitate după care funcționează anumite motoare diesel de mare viteză. 25 ( Îs) ~ undecenal Perioadă de cca 11 ani care se observă în desfășurarea fenomenelor solare și terestre. 26 ( Îs) ~ motor Perioadă în care se produce un lucru mecanic pe care un sistem îl cedează mediului exterior. 27 ( Îs) ~ de producție Totalitate a fenomenelor care au loc în timpul unui proces de prelucrare. 28 ( Îs) ~ decenal Perioadă de 10 ani. 29 ( Îs) ~ geologic Totalitate a fenomenelor de litogeneză, ortogeneză și gliptogeneză care s-au desfășurat în cursul unei ere geologice. 30 Grad de învățământ organizat pe grupuri de materii în raport cu vârsta elevilor și cuprinzând un anumit număr de ani școlari.

( -luri) 1 💫 Perioadă astronomică la sfîrșitul căreia anumite fenomene cerești reapar în aceeași ordine ¶ 2 💫 📆 ~ solar, perioadă de 28 de ani, în urma căreia anul începe iar cu aceeași zi a săptămînii ¶ 3 ☆ 💫 📆 ~ lunar, perioadă de 19 ani după care fazele lunii se repetă la aceleași date ¶ 4 ⛪~ pascal 👉 ¶ 5 📝 Totalitatea poemelor epice care fac parte din aceeași epocă sau se referă la aceleași întîmplări: ~ul troian [ fr.].

cicluri, s. n. 1. Succesiune de fenomene, stări, operații, manifestări etc. care se realizează într-un anumit interval de timp și care epuizează, în ansamblul lor, evoluția unui anumit proces (repetabil): totalitatea fenomenelor, faptelor, acțiunilor etc. legate între ele. ◊ Ciclu anual = perioadă de un an în care pământul face o rotație completă în jurul soarelui. Ciclu solar = perioadă de 28 de ani după expirarea căreia datele diferitelor zile ale anului cad în aceleași zile din săptămână. Ciclu de conferințe (sau de lecții etc.) = serie de conferințe (sau de lecții etc.) care tratează diverse aspecte ale unui subiect unitar. ♦ (Și în sintagma ciclu menstrual) Menstruație, ♦ Durata unui ciclu ( 1). ♦ Diagramă care reprezintă un ciclu ( 1). ♦ Grup de producții (literare, muzicale) care au o temă comună. 2. Lanț închis de atomi din molecula unei substanțe. 3. Valorile succesive pe care le capătă o mărime periodică în cursul unei perioade date. 4. ( Fiz.) ieșit din uz la noi; în construcția) Cicli pe secundă = hertzi. - Din fr. cycle, lat. cyclus.

cicluri, s. n. 1. Lanț complet de fenomene, de stări etc. care se realizează într-un interval de timp anumit și care epuizează, în ansamblul lor, evoluția unui anumit proces. Ciclul M-B-M (= marfă - bani - marfă) are ca punct de plecare, la o extremitate a sa, o marfă și se încheie, la cealaltă extremitate, cu altă marfă, care părăsește circulația, intrînd în sfera consumației. I 162. ◊ Ciclu industrial = (în economia capitalistă) perioadă care cuprinde fazele: criză, depresiune, înviorare, avînt și care în timpul crizei generale a sistemului capitalist mondial se scurtează și se deformează, faza de avînt dispărînd și crizele devenind mai violente și mai distrugătoare. În linii mari, mișcările de ordin general ale salariului sînt reglementate în mod exclusiv de expansiunea și contracțiunea armatei industriale de rezervă, care corespund alternărilor periodice ale ciclului industrial. I 571. Ciclu anual = perioadă de un an în care pămîntul face o rotație completă în jurul soarelui. Ciclu solar - perioadă de 28 de ani, după expirarea căreia datele diferitelor zile ale anului cad în aceleași zile din săptămînă. 2. Totalitatea fenomenelor, faptelor, acțiunilor etc. legate între ele. ◊ Ciclu de conferințe (sau lecții) = serie de conferințe (sau lecții) care tratează diverse aspecte ale unui subiect unitar. Posturile de radio duc o acțiune susținută de. propagandă a ideilor marxism-leninismului, în care scop s-au introdus și cicluri speciale de conferințe. , 1953, nr. 2654. ♦ Grup de producții literare care au o temă comună. Cercam tihnit o nouă poezie, Ca să-mi continui ciclul de la țară, Cînd fantomatic prinde să transpară Pe manuscris o umbră viorie. ANGHEL-IOSIF, C. M. II 18.

1. Serie, lanț de fenomene, de stări etc., care se produc totdeauna în aceeași ordine. ♦ Serie, număr de luni, de ani etc., după care se reproduc constant anumite fenomene în aceeași ordine. ♦ Serie de producții literare, de opere științifice etc. cu temă comună. 2. Lanț închis de atomi din molecula unei substanțe. 3. Totalitatea stărilor succesive prin care trece un sistem fizic într-o transformare ciclică. 4. Unitate de măsură pentru frecvență (la vibrații), reprezentînd frecvența unei vibrații cu perioada de o secundă. [ Pl. -uri. / < lat. cyclus, cf. it. ciclo, fr. cycle, gr. kyklos - cerc].

1. succesiune, șir de fenomene, de stări, de manifestări care se produc în cadrul unui proces repetabil totdeauna în aceeași ordine. ♦ teoria ~ ului istoric = teorie care susține că procesul istoric se desfășoară în cerc închis, printr-o „veșnică întoarcere". ◊ serie, număr de luni, ani etc. după care se reproduc constant anumite fenomene. ◊ serie de producții literare, muzicale, de opere științifice etc. având o temă comună. 2. lanț închis de atomi din molecula unei substanțe. 3. ansamblu de valori succesive luate de o mărime periodică în timpul unei perioade. ♦ ~ pe secundă = herț; ~ de producție = perioadă în decursul căreia obiectele muncii trec prin toate fazele procesului de producție, până la stadiul de produs finit; (a gr.) perioada de la pregătirea terenului până la recoltarea, livrarea sau depozitarea producției. (< fr. cycle, lat. cyclus)

n. 1) Ansamblu de fenomene care se produc în evoluția unui proces și care constituie un cerc închis. ~ de ardere. ~ anual de rotație a Pământului. ◊ ~ geografic schimb succesiv al etapelor de dezvoltare a reliefului scoarței Pământului. ~ vital totalitate a fazelor de dezvoltare, prin care trece un organism pentru a deveni matur și capabil de a se reproduce. 2) Succesiune de manifestări având o temă comună. ~ de conferințe. ~ de concerte. 3) Lanț închis de atomi în molecula unor compuși chimici. 4) Grupare a claselor în învățământ. ~ primar. 5) Hemoragie fiziologică la femei, care se produce lunar; menstruație. /<fr. cycle, lat. cyclus

ciclu n. 1; periodul unui număr oarecare de ani, la sfârșitul căruia fenomenele astronomice se reproduc în aceeaș ordine; ciclu solar, spațiu de 28 ani; ciclu lunar, spațiu de 19 ani; 2. grup de poeme epice raportându-se la acelaș eveniment: ciclu breton.

*cíclu n., pl. urĭ și e (vgr. kýklos, rudă cu lat. cĭrcus, cerc, inel). Period după care aceleașĭ fenomene astronomice se reproduc în aceĭașĭ ordine: ciclu lunar, solar. Grup, șir, serie (de poeme epice cu acelașĭ subĭect, de conferențe, ș. a.): ciclu breton. - Ciclu lunar e de 10 anĭ, după care fazele luniĭ revin la aceleașĭ epocĭ. Se maĭ numește și număr de aur, fiind-că Atenieniĭ, entuziasmațĭ de această descoperire, datorită astronomuluĭ Metone (432 în ainte de Hristos), însemnară cu litere de aur pe table de marmură proprietățile cicluluĭ lunar. - Ciclu solar e de 18 anĭ, după care anu începe cu aceleașĭ zile. Era creștinească începînd în al zecelea an al cicluluĭ, dacă vreĭ să afli număru cicluluĭ unuĭ an, adaugĭ 9 la anu de care e vorba și împarțĭ suma pin 28.

Ortografice DOOM

Etimologice

ciclu ( engl.= cycle) (sedim.), cuplu de termeni litologici cu recurență periodică care reflectă tranziții de la o condiție de sedimentare la alta (ex. gips/ calcit, respectiv, salin/dulcicol). C. este produsul unui proces natural care se manifestă → ciclic. Sin. ritm.

ciclu I. 1. Grup de piese muzicale, concepute ca o lucrare unitară, pe baza unei continuități de idei artistice. În general lucrarea ciclică este executată integral, păstrându-se succesiunea indicată de compozitor. În cazul unor c. mai ample sunt posibile și execuții fragmentare, alegându-se numai unele din piesele componente. În muzica vocală, există c. de lieduri* de obicei bazate pe textele unui singur poet ( ex. Frumoasa morăriță și Călătorie de iarnă de Schubert, pe versuri de Müller, Dragoste de poet de Schumann, pe versuri de Heine, Șapte cântece pe versuri de Clément Marot de Enescu etc.) În muzica instr., c. sunt alcătuite fie din piese scurte de același gen (24 Preludii de Chopin), fie din piese cu caracter descriptiv ( Ani de pelerinaj de Listz, Oglinzi de Ravel). 2. Termenul se folosește uneori și în legătură cu suita* și cu tipul sonatei* în trei sau patru părți. C. de sonată cuprinde un alllegro* (în formă de sonată), o parte lentă, facultativ un scherzo* sau menuet* și un final (rondo* sau din nou forma de sonată). Forma c. de sonată apare atât în lucrări scrise pentru unul sau două instr. (genul sonatei propriu-zise) cât și în lucrări pentru ansambluri de cameră [triouri ( 2), cvartete ( 2), cvintete ( 2) etc.] sau pentru formații orch. [simfonii*, concerte ( 2)]. II. 1. Totalitatea lucrărilor de un anumit gen, aparținând aceluiași compozitor (de ex. c. sonatelor, cvartetelor sau simf. de Beethoven). C. pot fi prezentate în concerte publice sau emisiuni radiofonice succesive, păstrându-se în general cronologia. 2. Succesiune de concerte consacrate operei unui compozitor („ciclul Bach", „ciclul Beethoven") sau urmărind dezvoltarea unui gen muzical („evoluția simf., concertului" etc.).

Bouma, ciclu ∼, secvență ∼, (engl.= Bouma, ~ cycle, ~ sequence) succesiune turbiditică completă, care atunci când este păstrată integral, se caracterizează prin 5 unități faciale (din bază către partea superioară): 1). u. cu granoclasare; 2). u. inf. cu laminație paralelă; 3). u. cu laminație convolută; 4). u. sup. cu laminație paralelă; 5). u. pelitică. C.B. este caracteristic sedimentelor detritice de mare adâncă, iar secvențele sale au o distribuție simetrică în jurul sursei și, progresiv, din ce în ce mai extinsă. C.B. se recunosc și în formațiuni de → fliș.

Milankovič, cicluri ~, (engl. = Milancovic cycles) cicluri orbitale quasi-periodice, generate de efectul însumat al perturbărilor gravitaționale induse de diferite corpuri din Sistemul solar asupra orbitei terestre. În cadrul c.M. sunt cunoscute → precesia echinocțiilor, → oblicitatea eclipticii și → excentricitatea orbitei; au ca efect schim- bări climatice importante.

CICL-, v. CICLO-. □ ~artroză ( v. -artroză), s. f., articulație centrală, care permite mișcări de rotație; ~encefal ( v. -encefal), adj., s. m., (monstru) care prezintă ciclencefalie; ~encefalie ( v. -encefalie), s. f., monstruozitate constînd în fuziunea sau în lipsa emisferelor cerebrale; ~op ( v. -op), s. m., 1. Făt teratologic cu un singur ochi. 2. Specie de crustaceu dulcicol, cu corpul oval, cu două antene înotătoare lungi și cu un singur ochi, situat pe cefalotorace; ~opie ( v. -opie), s. f., malformație congenitală, caracterizată prin fuziunea celor două orbite și prin existența unui singur ochi; ~oramă ( v. -oramă), s. f., perdea cu colorit neutru, care închide laturile și fundalul scenei.

CICLO- „cerc, ciclu, perioadă, ochi, orbită". ◊ gr. kyklos „cerc, glob ocular" > fr. cyclo-, engl. it. ciclo- > rom. ciclo-. □ ~cefal ( v. -cefal), adj., s. m., (individ) care prezintă ciclocefalie; ~cefalie ( v. -cefalie), s. f., malformație congenitală, constînd în lipsa totală sau parțială a organelor olfactive și în situarea ochilor, rudimentari și uniți, într-o singură orbită; ~coriză ( v. -coriză), s. f., diviziune a organului axial vegetal într-un mănunchi de axe secundare; ~ergometru ( v. ergo-, v. -metru ₁), s. n., aparat medical care permite calcularea lucrului mecanic efectuat de un subiect într-o perioadă de timp; ~fil ( v. -fil ₂), adj., cu frunze ovale; ~forie ( v. -forie), s. f., heteroforie în sens de torsiune; ~frenie ( v. -frenie), s. f., tulburare psihică cu caracter reversibil și periodic, de tip afectiv; ~gen ( v. -gen ₁), adj., (despre tulpină) care crește în cercuri concentrice; ~geneză ( v. -geneză), s. f., totalitatea fenomenelor meteorologice care conduc la o depresiune atmosferică; ~gramă ( v. -gramă), s. f., diagramă reprezentînd evoluția unui proces, format din operații care se repetă în cicluri succesive; ~id ( v. -id), adj., 1. Asemănător unui cerc. 2. Care este dispus în cerc sau în verticile concentrice; ~idă ( v. -id), s. f., curbă plană descrisă de un punct dat al unui cerc care se rostogolește fără alunecare pe o dreaptă fixă; ~liză ( v. -liză), s. f., totalitatea fenomenelor care însoțesc slăbirea și dispariția depresiunilor atmosferice; ~mastopatie ( v. masto-, v. -patie), s. f., sindrom periodic, caracterizat prin tumefacția dureroasă a sînilor; ~metrie ( v. -metrie ₁), s. f., tehnică a măsurării unui cerc; ~metru ( v. -metru ₁), s. n., instrument pentru măsurarea cercurilor; ~morfoză ( v. -morfoză), s. f., totalitatea modificărilor morfologice pe care le suferă un organism în cursul dezvoltării sale ontogenetice; ~nastie ( v. -nastie), s. f., capacitatea plantelor urcătoare de a se cățăra prin mișcări de răsucire în jurul suportului; ~pareză ( v. -pareză), s. f., paralizie a mușchiului ciliar al ochiului; ~plegie ( v. -plegie), s. f., paralizie a acomodării globului ocular; ~pter ( v. -pter), adj., (despre pești) cu înotătoarele dispuse în cerc; ~scop ( v. -scop), s. n., aparat cu care se măsoară cîmpul vizual; ~spasm ( v. -spasm), s. n., mișcare convulsivă de acomodare a ochiului; ~sperme ( v. -sperm), s. f. pl., plante la care embrionul este spiralizat în interiorul seminței; ~steg ( v. -steg), adj., (despre cochilii) care are cămăruțele înrulate în cercuri concentrice; ~stomi ( v. -stom), s. m. pl., clasă de vertebrate acvatice inferioare, cu corpul pisciform, lipsite de maxilare și cu gura rotundă; ~timie ( v. -timie), s. f., stare psihică morbidă, care se caracterizează prin alternarea stărilor de bună dispoziție cu cele de depresiune; ~tom ( v. -tom), s. n., instrument chirurgical întrebuințat în ciclotomie; ~tomie ( v. -tomie), s. f., incizie a mușchiului ciliar; ~trop ( v. -trop), adj., s. n., (agent, medicament) care influențează desfășurarea ciclului menstrual.

Enciclopedice

CÍCLU (< fr., lat.) s. n., s. m. 1. S. n. Succesiune de fenomene, stări etc., care se realizează în evoluția unui proces repetabil, începând de la o anumită situație pînă cînd se revine pentru prima oară la o situație asemănătoare cu cea inițială. ♦ Diagramă care reprezintă o succesiune de fenomene, stări etc. ♦ Durata unui c. (1). 2. S. m. Totalitatea valorilor succesive luate de o mărime periodică în timpul unei perioade. ◊ C. pe secundă = hertz. 3. S. n. ( TEHN.) Lanț complex de stări care se produc într-un interval de timp ce caracterizează evoluția unui anumit proces ( ex. de pompare, de fermentație etc.) ◊ ( FIZ.) = teoretic reversibil de transformări prin care trece un gaz, format din două izoterme și două adiabate. = de funcționare a motorului cu ardere internă. = de funcționare a motorului în patru timpi cu explozie. C. de histerezis v. histerezis. ♦ ( MAT.) Cale închisă într-un graf. ♦ ( INFORM.) Grup de instrucțiuni care poate fi executat repetitiv în cadrul unui program. 4. Sn. (GEOL.) C. geotectonic (orogenic) = ansamblul proceselor tectonice ce se succed și determină evoluția unui geosinclinal pînă la transformarea lui în catenă muntoasă. Principalele faze în această evoluție sînt: litogeneza, orogeneza și gliptogeneza. Cele mai cunoscute c.g. sînt: Caledonianul, Hercinicul și Alpinul. C. geochimic = mod de migrație a elementelor chimice în natură în decursul istoriei geologice a Pămîntului, în care acestea revin periodic în formație asemănătoare. Ex. c. g. al carbonului, în care acest element, aflat în plante, trece prin fosilizare în cărbuni, este restituit prin oxidarea atmosferei, de unde este iarăși asimilat de alte plante, pentru a începe un nou 5. S. n. C. geografic (sau de eroziune) = ansamblu de etape succesive în dezvoltarea reliefului, definit de geograful american W.M. Davis (1899), în care agenții externi acționează diferențiat și ciclic, realizînd aspecte de tinerețe, maturitate și îmbătrînire a reliefului. Există specifice fiecărei zone climatice, c. subteran și altele specifice fiecărui agent extern (carstic, glaciar, deșertic etc.). Noțiunea fost ridicată de geograful german H. Baulig (1928) la rang de teorie a geomorfologiei, avînd drept metodă de bază blocdiagramele. = oscilație cu perioada de c. 35 de ani a principalelor caracteristici ale climei. 6. S. n. ( CHIM.) Lanț închis de atomi din molecula unei substanțe. 7. S. n. ( BIOL.) C. de dezvoltare = ansamblu de fenomene în decursul cărora se realizează dezvoltarea unui organism, începînd cu prima diviziune a oului, continuînd cu maturizarea, reproducerea și terminînd cu moartea. = circuit biologic. 8. S. n. ( FIZIOL.) v. estral. v. Krebs. C. menstrual v. menstruație. 9. S. n. = discontinuitate a evoluției economice care conduce la o alternanță a perioadelor de creștere și depresiune economică. C. de exploatare = indicator care evidențiază dimensiunea perioadei de timp pentru care stocul de marfă, respectiv de materie primă, este acoperit. 10. S. n. Grup de producții (artistice) cu o temă comună. ◊ C. de conferințe = serie de conferințe unite sub o tematică generală comună.

Aceste definiții sunt compilate de echipa dexonline. Definițiile originale se află pe fila definiții. Puteți reordona filele pe pagina de preferințe.

1. Succesiune de fenomene, stări, operații, manifestări etc. care se realizează într-un anumit interval de timp și care epuizează, în ansamblul lor, evoluția unui anumit proces (repetabil): totalitatea fenomenelor, faptelor, acțiunilor etc. legate între ele.

format_quote Ciclul M - B - M (= marfă - bani - marfă) are ca punct de plecare, la o extremitate a sa, o marfă și se încheie, la cealaltă extremitate, cu altă marfă, care părăsește circulația, intrînd în sfera consumației. MARX, C. I 162.

diferențiere Serie, lanț de fenomene, de stări etc., care se produc totdeauna în aceeași ordine.

diferențiere Serie, număr de luni, de ani etc., după care se reproduc constant anumite fenomene în aceeași ordine.

1.1. Teoria ciclului istoric = teorie care susține că procesul istoric se desfășoară în cerc închis, printr-o „veșnică întoarcere".

1.2. Ciclu industrial = (în economia capitalistă) perioadă care cuprinde fazele: criză, depresiune, înviorare, avânt și care în timpul crizei generale a sistemului capitalist mondial se scurtează și se deformează, faza de avânt dispărând și crizele devenind mai violente și mai distrugătoare.

1.3. Ciclu de producție = perioadă în decursul căreia obiectele muncii trec prin toate fazele procesului de producție, până la stadiul de produs finit.

1.5. Ciclu solar = perioadă de 28 de ani după expirarea căreia datele diferitelor zile ale anului cad în aceleași zile din săptămână.

3. Totalitatea valorilor succesive ale unei mărimi periodice în cursul unei perioade date.

4. Unitate de măsură pentru frecvență (la vibrații), reprezentând frecvența unei vibrații cu perioada de o secundă.

info Lista completă de definiții se află pe fila definiții.

Copyright © 2004-2025 dexonline (https://dexonline.ro)

# data[].attributes.attachment_link.description
Dicționar dexonline. Definiții, sinonime, conjugări, declinări, paradigme pentru ciclu din dicționarele: DEX '09, MDA2, CADE, DEX '98, DLRLC, DN, MDN '00, NODEX, Șăineanu, ed. VI, Scriban, DOOM 3, DOOM 2, Ortografic, DER, Petro-Sedim, DTM, DETS, DE, Sinonime, Sinonime82

# data[].attributes.body
manual PDF

clasa a 4-a

# data[].attributes.body
document word

# data[].attributes.body
În unitatea 1 am dezvoltat și consolidat competențile:

- Selectarea resurselor digitale

– Gestionarea, protejarea și partajarea resurselor digitale

– Predare asistată de tehnologie

– Informare și alfabetizare media

# data[].attributes.body
În unirtatea 2 am atins următoarele competențe:

– Comunicare organizațională

– Colaborare profesională

– Gestionarea și partajarea resurselor digitale

– Predare asistată de tehnologie

– Învățare autoreglată

# data[].attributes.body
În unitatea 3 am urmărit să ating următoarele competențe:

– Practici reflexive

– Predare asistată de tehnologie

– Îndrumare

– Strategii de evaluare

– Analiza dovezilor

– Feedback și planificare

# data[].attributes.attachment_link.description
O platformă digitală creată special pentru a iniția procesul de învățare online în cadrul instituțiilor de învățământ primar, secundar și general din municipiul Chișinău. Цифровая библиотека с открытыми учебными материалами

# data[].attributes.body
Competențile digitale:

-Comunicare organizațională

– Colaborare profesională

– Gestionarea și partajarea resurselor digitale

– Învățare prin colaborare

- Învățare autoreglată

– Implicarea activă a cursanților

# data[].attributes.headline
Competențe DigCompEdu vizate în această unitate

# data[].attributes.subject
Competențe DigCompEdu vizate în această unitate

# data[].attributes.body
-Comunicarea organizațională

-Colaborare profesională

-Practici Reflexive

-Strategii de evaluare

-Analiza dovezilor

-Feedback și planificare

# data[].attributes.headline
 Competențe DigCompEdu vizate în această unitate

# data[].attributes.subject
 Competențe DigCompEdu vizate în această unitate

# data[].attributes.body
-Comunicarea organizațională

-Colaborarea profesională

-Practici reflexive

-Dezvoltare profesională continuă digitală

-Gestionarea și partajarea resurselor digitale

-Strategii de evaluare

# data[].attributes.headline
Competențe DigCompEdu vizate în această unitate

# data[].attributes.subject
Competențe DigCompEdu vizate în această unitate

# data[].attributes.body
-Colaborarea profesională

-Crearea și modificarea resurselor digitale

-Gestionarea și partajarea resursilor digitale

-Predarea asistată de tehnologie

-Îndrumarea

-Învățarea prin colaborare

-Comunicarea digitală și colaborarea

-Crearea de conținut digital

-Utilizarea responsabilă

-Rezolvarea problemelor digitale

# data[].attributes.headline
Competențe DigCompEdu vizate în această unitate

# data[].attributes.subject
Competențe DigCompEdu vizate în această unitate

# data[].attributes.body
-Crearea și modificarea resurselor digitale

-Îndrumare

-Strategii de evaluare

-Analiza dovezilor

-Feedback-ul și planificare

-Informare și alfabetizare media

-Creare de conținut digital

-Utilizarea responsabilă

-Rezolvarea problemelor digitale.

# data[].attributes.headline
Competențe DigCompEdu vizate în această unitate

# data[].attributes.subject
Competențe DigCompEdu vizate în această unitate

# data[].attributes.body
-Selectarea resurselor digitale

-Învățarea autoreglată

-Accesibilitate și incluziune

-Diferențiere și personalizare

# data[].attributes.attachment_link.description
O platformă digitală creată special pentru a iniția procesul de învățare online în cadrul instituțiilor de învățământ primar, secundar și general din municipiul Chișinău. Цифровая библиотека с открытыми учебными материалами

# data[].attributes.headline
 Competențe DigCompEdu vizate în această unitate

# data[].attributes.subject
 Competențe DigCompEdu vizate în această unitate

# data[].attributes.body
-Crearea și modificarea resursilor digitale

-Gestionarea și partajarea resursilor digitale

-Îndrumare

-Feedback-ul și planificare

-Accesibiliate și incluziune