# data[].attributes.body
En löytänyt lajista lajianalyysiä, tosin oli maininta, että eräässä kirjassa tällainen olisi. Olen tämän kirjan lukenut ja siinä on kyllä käsitelty minkälaisia fyysisiä ja psyykkisiä ominaisuuksia voimanostajalta vaaditaan.

Tärkeimpiä fyysisiä ominaisuuksia ovat maksimi- ja nopeusvoima, peruskunto sekä liikkuvuus. Nostajan tulee lisäksi osata sopeutua yllättäviin tilanteisiin, omata hyvät ongelmanratkaisutaidot sekä osata hyvä lajitekniikka. Lisäksi nostajalle on hyötyä hyvästä tasapaino- ja koordinaatiokyvystä, esimerkiksi jalkakyykyssä tangon irrottamisessa telineestä ja maastavedon loppuasennossa.

Mitä pidempi kilpailu, sitä enemmän nostaja tarvitsee hyvää peruskuntoa. Kilpailupäivänä nostajan suoritusta helpottaa myös hyvä keskittymiskyky, itseluottamus ja henkinen vahvuus, rohkeus sekä rentoutumiskyky.

# data[].attributes.body
Lajissa käytetään alku- ja välitesteinä kilpailuliikkeitä eli takakyykkyä, penkkipunnerrusta sekä maastanostoa. Kilpailut toimivat myös "testinä" siitä minkälainen kunto sillä hetkellä on. Nyttemmin on myös yleistynyt tangon liikenopeuden mittaaminen, mutta tämä on usein nostajan itse hankkima väline.

Lajianalyysiin verraten maksimivoima tulee testattua siis hyvin, mutta esim. liikkuvuutta tai peruskuntoa ei yleensä testata.

# data[].attributes.body
Testien mukaan yleensä asetetaan jokin tietty tulostavoite (kg) tiettyihin liikkeisiin sekä yhteistulokseen.

Käytännön harjoittelussa testiliikkeitä harjoitellaan jatkuvasti, joten tekniikka yleensä hioutuu jatkuvasti tarkemmaksi. Voimaharjoittelussa käytetään usein myös apuna tiettyä prosentuaalista aluetta maksimista, joten tämänhetkisen maksimituloksen avulla voidaan laskea tarkasti kuorma esim. 80% 1repmax:sta.

# data[].attributes.body
Jatkotoimenpiteet katsotaan liikekohtaisesti ja usein painotetaan 1-2 liikettä kerrallaan, joten yksi liike on kerrallaan "ylläpidossa".

Jos esim. kilpailutilanteessa huomataan vireystason olevan turhan matalalla viimeisen lajin aikana, voidaan urheilijalle lisätä peruskuntoharjoittelua, jotta hän jaksaa paremmin pitkän kilpailupäivän

# data[].attributes.body
Mikko Tolvanen ja Anssi Saari ovat tehneet jääkiekkoon uuden lajianalyysin 2024. Analyysi käsittelee hyvin lajissa vaadittavia fyysisiä ominaisuuksia pelipaikkakohtaisesti.

# data[].attributes.body
Maajoukkueet käyttävät analyysissä käsiteltäviä testipatteristoja. Seurat käyttävät jollakin tasolla kyseisiä testejä, mutta mitään pakkoa tähän ei taida olla.

# data[].attributes.body
Tähän en osaa sanoa millä tavalla kukakin tätä hyödyntää. Varmaan paljon kiinni yksittäisestä valmentajasta miten hän osaa näitä yhdistellä.

# data[].attributes.body
Testitulokset on käyty läpi kahden kesken ja määritelty esim kesäharjoittelun tavoitteita.

# data[].attributes.body
Löyty lajianalyysi niinkun edellinenikin kertoi. Jääkiekossa fyysisinä ominaisuuksina korostuvat lyhyet toistuvat kiihdytykset, sunnanmuutokset, kamppailutilanteet sekä kyky ylläpitää korkeaa intensiteettiä läpi pelien. Nopeus ja voimaominaisuuksien tarve kasvaa siirryttäessä korkeammalle tasolle.

# data[].attributes.body
Testipatteristo antaa yleiskuvan nopeus-, kestävyys-, voima- ja liikkuvuusominaisuuksista eli hyvin kohtaa lajianalyysin.

# data[].attributes.body
Varmasti valmentaja kohtaista. Mutta ajatus parantaa yksilön heikkouksia. Jos esim. Huomataan luistelun olevan hidasta ja testeissä alakropan lihasten testit olisivat heikot, niin niitähän lähdettäisiin kehittämään. Voidaan myös kehittää joukkue tasolla. Jos joukkueen testit poikkeavat valtakunnallisesta tuloksesta suuresti. Valmennusta voidaan yrittää muuttaa osa-alueen kehittämiseen.

# data[].attributes.body
Itselläni viimeinen kokemus on poikieni seuratoiminnan kautta. Heille tehtiin testit ja niitä ei käyty mitenkään läpi, jotta ei tule kuulemma mitään vertailua. Ehkä valmennuksessa huomiodaan jotenkin.

Minun pitäisi alkaa pitämään heille oheisia. Ehkä katson testit ja huomioin ne oheisten suunnittelussa. Joukkue on U11