# data[].attributes.body
פעולה של הפניית רגשות והתנהגויות חיוביים כלפי אדם אחר -ויקיפדיה

"התנהגות פרו-חברתית" כדי לתאר מכלול התנהגויות בעלות אפיונים חברתיים חיוביים כללים כמו: סימפתיה, אמפתיה, שיתוף פעולה, תרומה, הושטת עזרה ואלטרואיזם (התנהגות זולתנית)[2]. - המכלול

להקל על האחר את מצוקתו או לשמוח בשמחתו – התנהגות פרו חברתית -  מתוך הספר "לגדל ילד חברותי" מאת ד"ר עדה בקר, הוצאת ג'ינג'ר

התנהגות פרו חברתית – התנהגות רצונית לטובת הזולת ללא ציפייה לגמול מוחשי ומיידי. -  פסיכולוגיה חברתית מנחה: ורד רז

התנהגות פרו חברתית היא פעולה של הפניית רגשות והתנהגויות חיוביים כלפי אדם אחר.

# data[].attributes.headline
אמפתיה היכולת להתנסות ברגשותיו של אדם אחד

# data[].attributes.subject
אמפתיה היכולת להתנסות ברגשותיו של אדם אחד

# data[].attributes.body
אלטרואיזם פעולה לא אנוכית שנועדה לעזור לאדם אחר
ויקיפדיה
התנהגות פרו חברתית -  כל פעולה רצונית לטובת הזולת, שאינה נעשית בציפייה לגמול מיידי מוחשי. (למשל, תרומה, הושטת עזרה, שיתוף פעולה).
התנהגות פרו-חברתית בגיל הרך היא פעולה של הפניית רגשות והתנהגויות חיוביים כלפי אדם אחר. ויספה משתמש במושג "התנהגות פרו-חברתית" כדי לתאר מכלול התנהגויות בעלות אפיונים חברתיים חיוביים כללים כמו: סימפתיה, אמפתיה, שיתוף פעולה, תרומה, הושטת עזרה ואלטרואיזם .
נריה

# data[].attributes.headline
איתן יובל בהרב

# data[].attributes.subject
איתן יובל בהרב

# data[].attributes.body
1.התנהגות שמועילה לאחרים או שהשלכותיה חיוביות על החברה.
https://www.stedlo.com/25-%D7%94%D7%AA%D7%A0%D7%94%D7%92%D7%95%D7%AA-%D7%A4%D7%A8%D7%95-%D7%97%D7%91%D7%A8%D7%AA%D7%99%D7%AA-%D7%9E%D7%94%D7%99-%D7%95%D7%9B%D7%99%D7%A6%D7%93-%D7%94%D7%99%D7%90-%D7%9E%D7%AA%D7%A4%D7%AA%D7%97%D7%AA
2.להועיל לזולת לא משנה מה הוא איבד/הרוויח מההתנהגות הזאת.
3.היכולת להתנסות ברגשו של מישהו אחרץ
4.לעזור לבן אדם אחר בלי לצפה לתמורה
http://next.owlapps.net/owlapps_apps/articles?id=1339918&lang=he
5.התנהגויות בעל אופן חברותי וחיוני.
https://iw2.warbletoncouncil.org/conducta-prosocial-7314#menu-1

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מדי יום, אתה מקבל החלטות רבות המעמידות אותך בפני הדילמה של חשיבה על עצמך או על אחרים. במבט ראשון, התנהגות פרו-חברתית והתנהגות אנוכית נראים מנוגדים בתכלית, אבל האם אתה באמת שוכח מהצרכים שלך כדי לספק את אלה של אחרים? אילו גורמים אישיים ותרבותיים מובילים אותך לפעול כך?

התגלה שבני אדם הם בעלי החיים היחידים שמפגינים התנהגות בשיתוף פעולה עם אנשים שאין לנו קשר הדוק איתם. בשאר ממלכת החיות, קרבה והדדיות מהווים את גבולות ההתנהגות החיובית המופנית כלפי אחרים. לכן, נוכל לומר שהביולוגיה לא מצליחה להסביר באופן מלא את הנטייה הפרו-חברתית שלנו. למעשה, התרבות שלנו היא זו שמשתלטת על המשימה הזו.

התנהגות פרו-חברתית

התנהגות פרו-חברתית יכולה להיות מוגדרת ככל התנהגות שמועילה לאחרים או בעלת השלכות חברתיות חיוביות. סולידריות, שיתוף פעולה, עזרה לזולת, אלטרואיזם... כולם דוגמאות למונח הרחב הזה.

באופן דיבורי, אנו עשויים לומר שאנו מפגינים התנהגות פרו-חברתית כאשר אנו עושים משהו עבור מישהו אחר. סוגים אלה של פעולות חיוניים לביסוס ושימור של קשרים חברתיים מכיוון שהם מאפשרים אינטראקציות חיוביות עם אחרים.

התנהגות פרו-חברתית היא האנטיתזה להתנהגויות אנטי-חברתיות. אנו מבינים את האחרונים כמעשי אלימות, חוסר סובלנות ואדישות לזולת ולסביבה. ובכל זאת, מה קובע את הנטייה האישית שלנו לצד זה או אחר?

התנהגות ואישיות פרו חברתית

התגלה שיש קשר בין תכונות אישיות מסוימות לבין הנטייה הגדולה יותר לפלוט התנהגויות פרו-חברתיות:

תפיסה עצמית. מונח זה מתייחס לתפיסה, הדעה והאמונות שיש לך לגבי עצמך. נראה שההערכה שאתה עושה לעצמך קשורה ישירות לביצועים שלך של התנהגויות פרו-חברתיות, ולהפך, להתנהגויות אנטי-חברתיות. לכן, אלה שיש להם הערכה עצמית בריאה ומוצקה יותר נוטים יותר לעזור לאחרים.

אימפולסיביות. אנשים אימפולסיביים נוטים להגיב במהירות ובתגובה מבלי לחשוב על ההשלכות. האימפולסיביות שלהם מפחיתה את ההסתברות שהם יבצעו התנהגויות פרו-חברתיות מכיוון שהם לא חושבים לפני שהם פועלים.

אמפתיה. זוהי היכולת לשים את עצמך בנעליו של אחר, ולהבין את רגשותיו ותפיסותיו. האנשים הכי אמפתיים הם אלה שמבצעים לעתים קרובות התנהגויות פרו-חברתיות. זה בגלל הרגישות שלהם ללכוד את המצבים הרגשיים של אחרים.

למידה ותרבות

מעבר למרכיב הביולוגי שמניע אותנו לשתף פעולה עם אחרים בנסיבות מסוימות, הלמידה והתרבות הם אלה שמשלימות את המשוואה הזו.

ראשית, אנו יודעים שכל התנהגות שאחריה חיזוק נוטה לעלות בתדירות. במקרה של התנהגויות פרו-חברתיות, החיזוק שאנו מקבלים בעת פליטתן הוא בעל אופי חברתי. למשל תודה, חיוך, הכרה של אחרים וכו'.

נוכל לומר, אם כן, שגם באלטרואיזם (ההתנהגות המוסרית הגבוהה ביותר), מי שמבצע אותה זוכה גם להטבה כלשהי. למען האמת, אם זה היה כרוך רק בעלויות עבור הפרט, זה לא היה נמשך לאורך זמן.

מצד שני, מודלים חיברותיים ממלאים תפקיד בסיסי בפיתוח התנהגויות פרו-חברתיות. במהלך הילדות, אנו מתבוננים ומחקים את התנהגותם של הסובבים אותנו. יתר על כן, אנו רוכשים מידע לגבי התנהגויות רצויות ואילו לא.

הערכים המועברים בשלב חיוני זה יהיו מכריעים. עם זאת, אפילו בבגרות, חשיפה למודלים מסוימים יכולה להוביל אותנו לאמץ הרגלים פרו-חברתיים יותר. דוגמה אחת אפשר למצוא במודעות הסביבתית הגדולה יותר שפיתחו אנשים רבים בתקופה האחרונה.

בקיצור, להתנהגויות פרו-חברתיות יש ערך רב לחיים בחברה ולרווחת הפרט. לכן, עלינו לעודד אמפתיה, הערכה עצמית ושליטה עצמית אצל ילדים. בנוסף, כמבוגרים, עלינו להראות יותר מהפעולות הללו בחיי היומיום שלנו. אכן, התעניינות זה בזה מועילה לכל המעורבים.

# data[].attributes.attachment_link.title
התנהגות פרו-חברתית: מהי וכיצד היא מתפתחת

# data[].attributes.attachment_link.description
מדי יום, אתה מקבל החלטות רבות המעמידות אותך בפני הדילמה של חשיבה על עצמך או על אחרים. במבט ראשון, התנהגות פרו-חברתית והתנהגות אנוכית נראים מנוגדים בתכלית, אבל האם אתה באמת שוכח מהצרכים שלך כדי לספק את אלה של אחרים? אילו גורמים אישיים ותרבותיים מובילים אותך לפעול כך?

# data[].attributes.headline
הגדרות למושג "התנהגות פרו חברתית"- יעל

# data[].attributes.subject
הגדרות למושג "התנהגות פרו חברתית"- יעל

# data[].attributes.body
1. "התנהגות פרו-חברתית בגיל הרך היא פעולה של הפניית רגשות והתנהגויות חיוביים כלפי אדם אחר." (מתוך: ויקיפדיה-התנהגות פרו חברתית בגיל הרך)
2. "התנהגות פרו חברתית -  כל פעולה רצונית לטובת הזולת, שאינה נעשית בציפייה לגמול מיידי מוחשי" (מתוך: פסיכולוגיה חברתית: התנהגות פרו חברתית- סיכומים)
3. "מטרת ההתנהגות הפרו חברתית היא להביא תועלת לזולת, והיא תיחשב ככזו אפילו אם היחיד לא הקריב הרבה או אף הרוויח תשומת לב או דימוי עצמי גבוה יותר." (מתוך: Ubank- התנהגות פרו חברתית- אלטרואיזם)
4. "התנהגות פרו-חברתית יכולה להיות מוגדרת ככל התנהגות שמועילה לאחרים או בעלת השלכות חברתיות חיוביות. סולידריות, שיתוף פעולה, עזרה לזולת, אלטרואיזם... כולם דוגמאות למונח הרחב הזה." (מתוך: התנהגות פרו חברתיצ: מהי וכיצד היא מתפתחת)
5.  "התנהגות פרו חברתית כוללת מגוון התנהגויות הננקטות כדי להגן ולשפר את רווחתו הנפשית של האחר, כגון- עבודה התנדבותית, תרומת כסף וכו'. התנהגויות אלו, כרוכות בפעולות מכוונות שייסעו לעזור לאחר." (מתוך: החיבור-  קשר בין תחושת מייטביות להתנהגות פרו חברתית בקרב ילדים מאת אביב ירושלמי)

# data[].attributes.body
התנהגות פרו חברית היא
1.פעולה מרצון לטובת הזולת שאינה נובעת ממניעים אנוכיים ואינה מכוונת להשיג גמול כלשהו.(http://xhfunho.blogspot.com/2012/08/blog-post_796.html?m=1)

2.ההתנהגות הפרו-חברתית היא להביא תועלת לזולת, והיא תחשב כזו אפילו אם היחיד לא הקריב הרבה או אף הרוויח בעקבותיה תשומת לב או דימוי עצמי גבוה יותר(https://www.hamichlol.org.il/%D7%94%D7%AA%D7%A0%D7%94%D7%92%D7%95%D7%AA_%D7%A4%D7%A8%D7%95_%D7%97%D7%91%D7%A8%D7%AA%D7%99%D7%AA_%D7%91%D7%92%D7%99%D7%9C_%D7%94%D7%A8%D7%9A)

3.התנהגות פרו-חברתית היא פעולה של הפניית רגשות והתנהגויות חיוביים כלפי אדם אחר. כדי לתאר מכלול התנהגויות בעלות אפיונים חברתיים חיוביים כללים כמו: סימפתיה, אמפתיה, שיתוף פעולה, תרומה, הושטת עזרה ואלטרואיזם.(https://milog.co.il/%D7%94%D7%AA%D7%A0%D7%94%D7%92%D7%95%D7%AA_%D7%A4%D7%A8%D7%95_%D7%97%D7%91%D7%A8%D7%AA%D7%99%D7%AA/m)

4.התנהגות פרו-חברתית יכולה להיות מוגדרת ככל התנהגות שמועילה לאחרים או בעלת השלכות חברתיות חיוביות.(https://www.stedlo.com/25-%D7%94%D7%AA%D7%A0%D7%94%D7%92%D7%95%D7%AA-%D7%A4%D7%A8%D7%95-%D7%97%D7%91%D7%A8%D7%AA%D7%99%D7%AA-%D7%9E%D7%94%D7%99-%D7%95%D7%9B%D7%99%D7%A6%D7%93-%D7%94%D7%99%D7%90-%D7%9E%D7%AA%D7%A4%D7%AA%D7%97%D7%AA)

5.התנהגות פרו-חברתית בגיל הרך היא פעולה של הפניית רגשות והתנהגויות חיוביים כלפי אדם אחר.(https://he.m.wikipedia.org/wiki/%D7%94%D7%AA%D7%A0%D7%94%D7%92%D7%95%D7%AA_%D7%A4%D7%A8%D7%95_%D7%97%D7%91%D7%A8%D7%AA%D7%99%D7%AA_%D7%91%D7%92%D7%99%D7%9C_%D7%94%D7%A8%D7%9A)

# data[].attributes.body
•התנהגות פרו-חברתית היא פעולה של הפניית רגשות והתנהגויות חיוביים כלפי אדם אחר.  (לקחתי מאתר מילוג)

•התנהגות הפרו-חברתית היא להביא תועלת לזולת, והיא תחשב כזו אפילו אם היחיד לא הקריב הרבה או אף הרוויח בעקבותיה תשומת לב או דימוי עצמי גבוה יותר. (לקחתי מויקיפדיה)

•התנהגות פרו חברתית -  כל פעולה רצונית לטובת הזולת, שאינה נעשית בציפייה לגמול מיידי מוחשי. (למשל, תרומה, הושטת עזרה, שיתוף פעולה). נלקח מאתר סיכומים בפסיכולוגיה.

•התנהגות פרו חברתית קיימת בימינו כי בהיסטוריה היא הגדילה את סיכויי ההישרדות של המאגר הגנטי. (נלקח מאתר סיכומים בפסיכולוגיה)

•התנהגות פרו חברתית יכולה להתרחש במיטבה בהקשר של פעילות משותפת שידועה ככזו שיכולה לתרום לרכישה מוקדמת של הבנה חברתית הרבה יותר מאשר הנחיות מילוליות לפעול בדרך מסוימת. לקחתי מאתר בין הצלצולים

•

# data[].attributes.body
1. כל פעולה רצונית לטובת הזולת, שאינה נעשית בציפייה לגמול מיידי מוחשי. (למשל, תרומה, הושטת עזרה, שיתוף פעולה). נלקח מהאתר http://xhfunho.blogspot.com/2012/08/blog-post_796.htm
2. היא פעולה של הפניית רגשות והתנהגויות חיוביים כלפי אדם אחר נלקח מויקיפדיה
3.  התנהגות פרו חברתית כוללת מגוון התנהגויות הננקטות כדי להגן ולשפר את רווחתו הנפשית של האחר ההתנהגות זו מונעת לא רק על ידי אינטרס אישי והמבצעים אותה מוכנים לשלם מחיר אישי לטובת אחרים נלקח מ http://aranne5.bgu.ac.il/others/YerushalmiAviv.pdf
4. התנהגות פרו⁻חברתית בגיל הרך היא פעולה של הפניית רגשות והתנהגויות חיוביים כלפי אדם אחר.
נלקח מ https://milog.co.il/%D7%94%D7%AA%D7%A0%D7%94%D7%92%D7%95%D7%AA_%D7%A4%D7%A8%D7%95_%D7%97%D7%91%D7%A8%D7%AA%D7%99%D7%AA_%D7%91%D7%92%D7%99%D7%9C_%D7%94%D7%A8%D7%9A
5. התנהגות הפרו-חברתית היא להביא תועלת לזולת, והיא תחשב כזו אפילו אם היחיד לא הקריב הרבה או אף הרוויח בעקבותיה תשומת לב או דימוי עצמי גבוה יותר
נלקח מhttps://he.wikipedia.org/wiki/%D7%94%D7%AA%D7%A0%D7%94%D7%92%D7%95%D7%AA_%D7%A4%D7%A8%D7%95_%D7%97%D7%91%D7%A8%D7%AA%D7%99%D7%AA_%D7%91%D7%92%D7%99%D7%9C_%D7%94%D7%A8%D7%9A

# data[].attributes.headline
 כ ניתן להבחין בהתנהגות פרו חברתית בסרטון

# data[].attributes.subject
 כ ניתן להבחין בהתנהגות פרו חברתית בסרטון

# data[].attributes.body
ההשפעה של ההתנהגות הפרו חברתית היא שמישהו ראה אדם אחד שעושה מעשה טוב ומחליט לעשות גם מעשה טוב שווה לדעתי לפעול כך בשביל הרגשה טובה עם עצמך גם בלי לקבל ״כלום״ בתמורה והמסר המרכזי של הסרטון הוא שמי שעושה טוב בסוף הטוב חוזר אליו ובסוף הסרטון הבן אדם שעזר בהתחלה לילד היה צמא וקיבל כוס מים.
נריה

# data[].attributes.body
1. כל פעולה רצונית לטובת הזולת, שאינה נעשית בציפייה לגמול מיידי מוחשי (למשל, תרומה, הושטת עזרה, שיתוף פעולה).
לקוח מתוך: http://xhfunho.blogspot.com/2012/08/blog-post_796.html?m=1
2. התנהגות פרו חברתית בגיל הרך: פעולה של הפניית רגשות והתנהגויות חיוביים כלפי אדם אחר. ויספה משתמש במושג "התנהגות פרו חברתית" כדי לתאר מכלול התנהגויות בעלות אפיונים חברתיים חיוביים כללים כמו: סימפתיה, אמפתיה, שיתוף פעולה, תרומה, הושטת עזרה ואלטרואיזם.
לקוח מתוך:
"ויקיפדיה"
3. התנהגות פרו חברתית יכולה להיות מוגדרת ככל התנהגות שמועילה לאחרים או בעלת השלכות חברתיות חיוביות. סולידריות, שיתוף פעולה, עזרה לזולת, אלטרואיזם... כולם דוגמאות למונח הרחב הזה.
לקוח מתוך: stedlo.com
4. התנהגות פרו חברתית כוללת מגוון התנהגויות הננקטות כדי להגן ולשפר את רווחתו הנפשית של האחר, כגון- עבודה התנדבותית, תרומת כסף וכו'. התנהגויות אלו, כרוכות בפעולות מכוונות שייסעו לעזור לאחר.
מתוך:http://aranne5.bgu.ac.il/others/YerushalmiAviv.pdf
5. התנהגות פרו חברתית בגיל הרך- פעולה של הפניית רגשות והתנהגויות חיוביים כלפי אדם אחר. ויספה משתמש במושג "התנהגות פרו חברתית כדי לתאר מכלול התנהגויות בעלות אפיונים חברתיים חיוביים כללים כמו: סימפתיה, אמפתיה, שיתוף פעולה, תרומה, הושטת עזרה ואלטרואיזם .
מתוך: מילוג

# data[].attributes.body
כן בסרטון ניתן להבחין בהתנהגות פרו חברתית.
ההשפעות של התנהגות פרו חברתית  הם אמפתיה, עזרה לאחר, ובנוסף זה משפיע על אחרים להביא תועלת לזולת, לעזור לאחרים וכו'. כאשר עזרו למישהו, הוא החליט לעזור למישהו אחר, וכך הלאה.
שווה לפעול כך מפני שזה נותן הרגשה טובה, עצם העובדה שעזרנו, ופעלנו למען החברה.

# data[].attributes.body
"התנהגות פרו⁻חברתית בגיל הרך היא פעולה של הפניית רגשות והתנהגויות חיוביים כלפי אדם אחר." - מילוג

"התנהגות פרו חברתית -  כל פעולה רצונית לטובת הזולת, שאינה נעשית בציפייה לגמול מיידי מוחשי. (למשל, תרומה, הושטת עזרה, שיתוף פעולה)." - http://xhfunho.blogspot.com/2012/08/blog-post_796.html

"התנהגות פרו חברתית יכולה להתרחש במיטבה בהקשר של פעילות משותפת שידועה ככזו שיכולה לתרום לרכישה מוקדמת של הבנה חברתית הרבה יותר מאשר הנחיות מילוליות לפעול בדרך מסוימת." - אתר צלצולים

"התנהגות פרו חברתית היא פעולה של הפניית רגשות והתנהגויות חיוביים כלפי אדם אחר. ויספה (Wispe, 1972) משתמש במושג "התנהגות פרו חברתית" כדי לתאר מכלול התנהגויות בעלות אפיונים חברתיים חיוביים כללים, כמו סימפתיה, אמפתיה, שיתוף פעולה, תרומה, הושטת עזרה והתנהגות זולתנית (אלטרואיזם).
אלטרואיזם פעולה מרצון לטובת הזולת, שאינה נובעת ממניעים אנוכיים ואינה מכוונת להשיג גמול כלשהו-מיידי או דחוי, מוחשי או מופשט ולעיתים האדם אינו דואג לאינטרסים של עצמו, (Baron & Byrne, 1994) ואפילו פועל נגדם." - התנהגות פרו חברתית - אלטרואיזם

"התנהגות פרו חברתית כוללת מגוון התנהגויות הננקטות כדי להגן ולשפר את רווחתו הנפשית של האחר, כגון- עבודה התנדבותית, תרומת כסף וכו'. התנהגויות אלו, כרוכות בפעולות מכוונות שייסעו לעזור לאחר..." - קשר בין תחושת מייטביות להתנהגות פרו חברתית בקרב ילדים

# data[].attributes.body
לדעתי מעשה זה יפה מאוד ומעיד על אכפתיות מהאחר והיא עשתה את זה בהתנדבות מבלי לקבל כלום מרצונה החופשי וזה יפה מאוד לשמח אנשים בשביל ההרגשה הטובה של עצמך
נריה

# data[].attributes.body
התנהגות פרו-חברתית בגיל הרך היא פעולה של הפניית רגשות והתנהגויות חיוביים כלפי אדם אחר-ויקפדיה

התנהגויות הקשורות ברצון לסייע לאחר

החל בשנות הגן, סוציאליזציה היא מרכיב מרכזי ביכולתו של הילד ורצונו לפעול עבור אחרים. -דרור לנפש

התנהגות פרו חברתית קיימת בימנו כי בהיסטוריה היא הגדילה את סיכוי ההישרדות של המאגר הגנטי- מאתר סיכומים

התנהגות פרו-חברתית בגיל הרך היא פעולה של הפניית רגשות והתנהגויות חיוביים כלפי אדם אחר.-מילוג

ההתפתחות הרגשית בילדות מתארת את השינויים בבשלות הרגשית ואת ההתפתחות הרגשית המלווים את תהליך ההתבגרות בשנות הילדות, ונחקרת על ידי הפסיכולוגיה ההתפתחותית.

# data[].attributes.body
הגדרות להתנהגות פרו חברתית:
1. פעולה של הפניית רגשות והתנהגויות חיוביים כלפי אדם אחר.
(ויקיפדיה; התפתחות הילד טבעה ומהלכה, האוניברסיטה הפתוחה, 1998)

2. התנהגות שמיועדת לעזור לאחרים, המאופיינים בדאגה לזכויות, רגשות, ובריאות של אנשים אחרים.
(The Basics of Prosocial Behavior - Very well Mind; מתורגם)

3. התנהגות פרו חברתית היא כאשר צרכיו של הזולת
נתפסים כקודמים לצרכים שלך ואינך מצפה לתמורה מעזרתך למעשה, זוהי התנהגות המכוונת
לרווחת הזולת, בלי לצפות לתגמול מיידי או מוחשי.
(קורל גז, דף מסכם בהתנהגות פרו חברתית)

4. התנהגות פרו-חברתית היא טווח רחב של התנהגויות שמעורבות בהן מחירים עצמיים ומפיקים תועלת לאחרים.
(Prosocial Behavior during Adolescence, Aerika S. Brittian, Marisha L. Humphries, ScienceDirect)

5. התנהגות פרו-חברתית היא כל התנהגות שנועדה לתרום לאדם אחר.
(Dunfield K. A. (2014). A construct divided: Prosocial behavior as helping, sharing, and comforting subtypes. Frontiers in Psychology, 5, 958.)

(נמצא בhttps://positivepsychology.com/prosocial-behavior/#references)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
It was around midnight when a little dog darted out in front of Dr. Abigail Marsh's car.

She swerved to avoid it, sending her car into a spin across the freeway until it finally came to a stop in the fast lane.

In a daze, she realized that someone was knocking on her passenger-side door, asking her if she needed help. Yes, she did. And with her permission, he hopped into her car, gunned it across the freeway, and parked behind his own vehicle. Then he hopped back into his car and drove off, leaving Dr. Marsh, a Georgetown University professor of psychology, wondering this:
Why would somebody risk his life to help a stranger when there was clearly no possibility of a payoff at all?
Before you continue, we thought you might like to download our three Positive Relationships Exercises for free. These detailed, science-based exercises will help you or your clients build healthy, life-enriching relationships.

What Is Prosocial Behavior? 2 Theories in Psychology

Prosocial behavior is any behavior that is intended to benefit another person or persons (Dunfield, 2014). Examples include volunteer work, donating money, or helping a neighbor move a heavy item of furniture. The most striking type of prosocial behavior is altruism, where a person takes on a cost to help another person with no expectation or possibility of receiving a benefit in return.

This is what Dr. Marsh experienced from the anonymous driver who put in time and effort to help her to safety and asked for no compensation in return.

When you engage in prosocial behavior, the goal of your behavior is to address another person's needs. Generally speaking, people's needs fall into three categories:

Instrumental needs, where an individual experiences difficulty achieving a goal on their own

Unmet desires, where an individual does not have access to a required resource

Emotional distress, such as grief or loneliness

When you help a person reach a goal, share your resources, or provide comfort, you are engaging in prosocial behavior.

Scientists and philosophers have proposed numerous theories to explain the paradox of prosocial behavior. Why do people willingly impose costs on themselves to benefit others rather than focusing solely on benefiting themselves?

Theoretical explanations of prosocial behavior fall into two broadly defined categories. The first category contains evolution-based theories that explain prosocial behavior as adaptations to the pressures inherent in social living.

Kin selection theory explains why you are more likely to help genetic relatives than friends or strangers. If you help people who share genes with you, you increase their chances of survival and ensure that your genes remain (or increase) in the gene pool (Hamilton, 1963, 1964).

Reciprocal altruism theory points out that helping non-kin can also be adaptive if the recipients of your generosity can be relied upon to reciprocate help when you need it (Trivers, 1971).

Scientists Robert Axelrod and William Hamilton (1981) summarized prosocial behavior in the natural world this way:

The theory of evolution is based on the struggle for life and the survival of the fittest. Yet cooperation is common between members of the same species and even between members of different species.

The second broad category of theories includes those that attribute prosocial tendencies to individual differences in social learning experiences, mood, and ability to empathize (Bierhoff, 2005).

For example, a large meta-analysis found that the strongest predictor of prosocial behavior is the ability to empathize with feelings and viewpoints of other people (Bierhoff, Klein, and Kramp, 1991).

Other studies have found that children and adults are more willing to help or share with others when they are in a happy mood than when they are in a neutral or negative mood (Rosenhan, Underwood, & Moore, 1974).

3 Real-Life Examples of Prosocial Behavior

Most social species exhibit a distinct preference for helping relatives over non-related individuals but also frequently extend prosocial behavior to strangers.

For example, rats will work a latch to free a trapped rat or rescue a drowning one, even when turning their backs would allow them to obtain a tasty reward (Sato, Tan, Tate, & Okada, 2015).

Vervet monkeys give alarm calls to warn fellow monkeys of the presence of predators, even though doing so puts them at risk of attack (Cheney & Seyfarth, 1990).

Over 115 episodes of humpback whales intervening in killer whale attacks on unrelated species have been documented by marine biologists (Pitman et al., 2017).

People engage in prosocial behavior when they donate time or money to charitable causes, help a friend move heavy furniture, run errands for someone who is ill, and encourage someone who feels like giving up.

In each case, we offer time and effort to ease someone else's burden or improve their wellbeing.

4 Thought-Provoking Findings and Experiments

According to standard economic theories that are taught in business schools and political science, the most rational choice in any situation is the one that maximizes benefits to you, regardless of the impact on others (Anand, Pattanaik, & Puppe, 2009).

To put it another way, you behave rationally only when you behave selfishly. Yet decades of research in experimental economics, experimental psychology, and anthropology have proven otherwise. When making decisions, people take the impact their choices have on others seriously.

The most dramatic demonstrations come from studies based on Dictator and Ultimatum economic games, such as the following.

In the Dictator game, a sum of money is given to one person, and that person has complete authority to decide whether to keep or share the money with another person.

According to standard economic theories, the rational thing to do is to keep all the money for yourself. But that is not what people do. Instead, dictators freely give away about 15-35% of the money to their partners - strangers they just met and will probably never see again (Camerer, 2003).

This result has been replicated worldwide, from small-scale hunter-gatherer societies to large industrialized societies (Henrich et al., 2005).

In the Ultimatum game, one party is given the right to propose how the sum should be divided, and another party (the responder) can either accept or reject the offer. If the offer is rejected, nobody gets any money.

According to standard economic theories, proposers should offer the minimum amount possible, and responders should accept whatever is offered (because something is better than nothing). But that is not what people do. Proposers typically offer 40-50%, and responders routinely reject offers of less than 20% (Camerer, 2003).

Even more surprising is the observation that people are often willing to pay a penalty to be given the opportunity to punish a player who behaves selfishly in Dictator and Ultimatum games, even if they are not playing the game but merely watching it (Fehr & Gächter, 2002).

Worldwide, people's choices appear to be motivated by concerns about fairness, often creating norms (social rules) that are intended to promote prosocial behavior.

Prosocial individuals are typically sought after as partners, friends, and mates. Those who behave selfishly are avoided because they signal their willingness to exploit rather than help their partners (von Rueden, 2014).

Prosocial Behavior in Child Development

Over the past four decades, developmental psychologists have devised ingenious methods for probing the minds of infants to discover what they know and how they learn.

Because infants can't talk, these methods rely on other kinds of measurable behaviors such as how long they look at displays that differ in theoretically relevant ways or which choices they make when given a chance to reach for different types of toys. Surprisingly, infants show strong prosocial as well as in-group biases from a very early age.

Infants as young as six months prefer individuals who help others in distress over those who harm others or stand by while another is being harmed.

In one series of experiments, six-month-old infants were shown video clips of a red disk straining to roll up a hill (Hamlin, Bloom, & Wynn, 2007). A yellow square raced into view and pushed the circle up the hill. A blue triangle then appeared and pushed the circle back down to the bottom of the hill.

The infants watched this display repeatedly until they became bored and looked away. Then they were presented with a tray containing a yellow square and blue triangle and were allowed to choose one. Infants overwhelming chose the yellow square.

This result has been replicated in a variety of experiments using different types of actors behaving in either prosocial or antisocial ways.

Other studies have found that infants in this age group prefer individuals who punish people who harm others (Hamlin, Wynn, Bloom, & Mahajan, 2011).

By nine months of age, infants prefer individuals who help those who are like them, and they prefer individuals who harm those who are not like them. For example, in one set of studies, nine-month-olds preferred individuals who harmed puppets that didn't share their food preferences (Hamlin, Mahajan, Liberman, & Wynn, 2013).

Between 12 and 36 months of age, young children readily engage in prosocial behaviors such as helping, comforting, sharing, and cooperating with others (Brownell, 2013).

By the third year of life, children also show a marked precocity for learning social rules and monitoring compliance with them. For example, they actively enforce rules during games even when they are spectators rather than players (Cummins, 1996; Schmidt & Tomasello, 2012).

By the age of four, children become adept at taking multiple factors into consideration when deciding how to partition resources, such as effort, need, group membership, cost, and past experiences with different individuals (Fehr, Bernhard, & Rockenbach, 2008).

During middle childhood, children begin to use prosocial lying to protect another's feelings or, in some cultures, to appear modest. Their cognitive skills have also matured sufficiently to allow them to appreciate that harm is sometimes necessary to achieve a greater good, such as pulling someone off an unsafe play structure to prevent them from injury (Evans & Lee, 2014).

2 Ways to Increase Prosocial Behavior

How would one go about improvinf prosocial behavior? We offer two options below.

Nudge people toward prosocial choices

Nobel Laureate Richard Thaler and coauthor Cass Sunstein introduced a powerful means for steering people's choices in specific directions, called nudging, which involves arranging choices in a way that shifts preferences predictably without forbidding any options.

For example, rather than giving employees the choice of whether or not to enroll in a retirement program, the " Save More Tomorrow" program automatically enrolls employees but gives them the right to opt out at any time.

Programs like these increased retirement savings by as much as $30 billion over the past decade (Malito, 2018).

Improve empathy skills

Empathy essentially means putting yourself in another's shoes.

Emotional empathy means feeling the same emotion that another person is feeling. If the person is sad, you feel sad as well. If they feel happy, you feel happy.

Cognitive empathy means seeing things from another person's perspective, understanding why and how they are interpreting and responding to events taking place. Countless studies have repeatedly shown that individuals who excel at cognitive and emotional empathy find it easier to cooperate with, help, and defuse conflicts between others (Stocks, Lishner, & Decker, 2009).

One of the best ways to improve empathy skills is to read fiction and biographies. When you read a novel or biography, the story unfolds in a character's own words, putting you right there inside their minds and feelings.

Neuroscience studies have reported that when reading fiction, there is more activity in parts of the brain that are involved in simulating what other people are thinking (Tamir, Bricker, Dodell-Feder, & Mitchell, 2016). Other studies have found that reading fictional narratives increased self-reported empathy and empathetic skills over time (Bal & Veltkamp, 2013).

3 Helpful Activities

Engage in turn-taking games with young children, such as taking turns pressing the buttons on a toy, rolling a ball back and forth, or handing toys to each other.

Psychologists Rodolfo Barragan and Carol Dweck (2014) found that even one-year-olds quickly begin to respond to new playmates as people to help and share with after playing games like these.

Hone your skills at reading emotional facial expressions. It is easier to behave in prosocial ways if you are adept at interpreting facial expressions and anticipating what people want or what they'll do. Courses for adults to improve emotion reading skills have been developed by Dr. Paul Ekman, a psychologist and expert in the fields of emotions, nonverbal communication, and deception detection.

Play party games that encourage perspective taking. Game designer, artist, and professor Mary Flanagan developed a subtle, less preachy approach to improving social coordination skills called the Awkward Moment Card Game, which requires players to choose solutions to awkward social problems. Adults and children have been found to improve their perspective-taking skills after playing the game regularly.

Assessing Prosociality: Questionnaires and Scales

The most widely used and respected assessment instrument is the Prosocial Tendencies Measure (Carlo & Randall, 2002). The measure was initially developed to use with college-aged students and young adults and was later modified to use with middle and high-school-aged adolescents.

It is an extensive scale of 23 items, which distinguish the following six types of prosocial behaviors:

Altruistic (example item: I feel that if I help someone, they should help me in the future.)

Anonymous (example item: I tend to help needy others most when they do not know who helped them.)

Dire (example item: I tend to help people who are in a real crisis or need.)

Emotional (example item: I tend to help others, particularly when they are emotionally distressed.)

Compliant (example item: When people ask me to help them, I don't hesitate.)

Public (example item: I can help others best when people are watching me.)

Another widely used instrument is the Prosocialness Scale for Adults (Caprara, Steca, Zelli, & Capanna, 2005). The scale is composed of 17 items and classifies behaviors and feelings into four types: sharing, helping, taking care of, and empathy with others.

Notably, the scores people receive on these questionnaires are predictive of their behavior in Dictator and Ultimatum games. For example, individuals who score high on altruism tend to make generous offers in these economic games (Rodrigues, Nagowski, Mussel, & Hewig, 2018; Zhao, Ferguson, & Smillie, 2016).

The National Mentoring Resource Center offers a useful online questionnaire for assessing the prosocial behavior of children between the ages of 6-11 years.

Prosocial Behavior, Antisocial Behavior, and Altruism

The opposite of prosocial behavior is antisocial behavior, that is, behavior that is intended to hinder or harm others.

Altruism is an extreme version of prosocial behavior because it involves imposing costs on yourself solely to benefit others.

Psychopathy is an extreme version of antisocial behavior because harm is imposed on others solely to the benefit of oneself, without regard to the suffering inflicted on others.

Extraordinary altruists - such as those who donate kidneys to others - show exceptional sympathetic neural responses to others' emotions (particularly fear), which drive them to sympathetic action (Brethel-Haurwitz et al., 2018).

In contrast, psychopaths show a deficiency in this kind of neural response and a corresponding reduction in empathy for others' distress (Blair, 2013).

Relevant PositivePsychology.com Resources

At PositivePsychology.com, we offer many resources with which to develop your prosocial behavior skills.

This article will teach you how to regulate emotions and not act impulsively. Another good read is this article that will show you how to improve communication skills. Whether your goal is to get your kids to clean up their rooms or to get your boss to extend a work deadline, it is important to frame the request in a way that is unlikely to be perceived as a threat, demand, or negative evaluation by the other person.

Finding your own purpose, perhaps through reading any of these meaning of life books, may lead you to find that serving others is what brings you happiness.

Lastly, we strongly recommend reading this article about altruism, which explains the concept in great depth.

A Take-Home Message

Decades of research in cognitive science, developmental science, neuroscience, evolutionary biology, and anthropology have quite clearly shown that we are born with prosocial biases and that the strength of these biases varies across individuals and societies.

Our early learning experiences and cultural pressures shape these biases, either strengthening or weakening this inborn tendency to help or hinder others.

Adults and children tend to prefer to interact with people who display prosocial behavior and to avoid those who behave selfishly.

Historically, societies that favor cooperative effort and prosocial behavior thrive, while those that prefer self-interest eventually self-destruct.

We hope you enjoyed reading this article. Don't forget to download our three Positive Relationships Exercises for free.

# data[].attributes.attachment_link.title
Prosocial Behavior: 12 Examples, Activities & Findings

# data[].attributes.attachment_link.description
It was around midnight when a little dog darted out in front of Dr. Abigail Marsh's car. She swerved to avoid it, sending her car into a spin across the freeway until it finally came to a stop in the fast lane.

# data[].attributes.body
הסרטון מציג רצף של התנהגויות פרו-חבריות מצד אנשים שונים. ההשפעה של ההתנהגות הפרו חברתית הייתה לעורר את האמפתיה והרצון לעזור בקרב אנשים אחרים. מי שנעשה מעשה טוב עבורו, רצה גם לעזור ולעשות מעשה טוב (פרו-חברתי) בעבור מישהו אחר.
שווה לפעול בצורה כזאת כי היא גורמת לתחושת משמעות אצל אנשים, להרגשה טובה באותו רגע והיא עוזרת לאדם אחר כפי שהיינו רוצים שיעזרו לנו במידת הצורך. התנהגות פרו חברתית של הרבה אנשים יחד היא מה שיוצר חברה טובה יותר ועוזרת לה להתקיים.

# data[].attributes.body
בהחלט ניתן להבחין בהתנהגות פרו חברתית, ההשפעות של התנהגות זו זה ברגע שעוזרים לך אתה מרגיש טוב עם עצמך אז אתה עוזר גם לאחרים בדיוק כמו שהיית רוצה שיעזרו לך, שווה גם לפעול כך מכיוון שבסופו של דבר הכל זה קארמה, תעשה טוב תקבל טוב וההפך.

# data[].attributes.headline
איתן יובל בהרב

# data[].attributes.subject
איתן יובל בהרב

# data[].attributes.body
אפשר לראות התנהגות פרו חברתית במשך כל הסרטון בן אדם אחד עוזר לאחר בלי לצפות לתמורה, התוצאה בסרטון כאשר בן אדם אחד מתנהג בצורה פרו חברתית הוא מעודד אחרים לפעול בהתנהגות פרו חברתית וככה זה ממשיך, אבל זה תלוי בבן אדם ובסיטואציה, כאשר מישהו זקוק לעזרה חשוב להבין שכשעוזרים לו העולם לא עוצר ואתה משתמש בזמן יקר על מנת לעזור, אבל מצד שני זה יכול לתת הרגש טובה לעזור אז אני חושב שזה תלוי בכמות הזמן שזה יקח וכמה שזה מעניין אותי לטפל בזה (קשור אלי או מאד בעייתי בעיני), כי אם זה יקח הרבה מאד זמן וזה משהו שאני לא כל כך מעונין בלעזור לו אז אני כבר אצפה לתמורה אך אם זה משהו שלוקח מעט זמן ואני לא כל כך מעונין אז אני כנראה אעזור, אך אם אני מעונין בלטפל בזה אני אשקיע בזה הרבה זמן.

# data[].attributes.body
בסירטון אני יכולים להבחין בהתנהגות פרו חברתית. כל אחד עוזר לאחר בכל מידי דרכים בלי לקבל תמורה. למשל- איש עוזר לילד שנפל מהסרייטבורד.
ההשפעה של התנהגות פרו חברתית היא שכל אחת עזר לאחר כשהוא היה צריך עזרה בלי לצפות למשהו בתמורה וכך הרגיש יותר טוב עם עצמו וגם עזר לאחר לרצות לעזור לאנשים אחרים . לדעתי שווה מאוד לפעול בהתנהגות פרו חברתית, מכיוון שזה עוזר לזולת ואני מאמינה שאם תעשה טוב אז הטוב יבוא גם אליך בחזרה אז לדעתי להתנהג בפרו חברתיות יכולה להביא רק טוב.

# data[].attributes.body
המסקנה שלי היא שצריך לעזור למבוגרים וגם בכללי בלי לבקש תמורה ותמיד טוב לעשות מעשה טוב עבור מישהו אחר, ניתן להבחין בהתנהגות פרו חברתית וההשפעות של ההתנהגות הפרו חברתית הן שכולם מרוויחים מזה ובסוף זה יחזור לילד לא משנה איך והוא עשה מעשה טוב אז הוא הרגיש טוב עם עצמו וגם האישה הרגישה טוב שעזרו לה

# data[].attributes.body
המסקנה לאחר הצפייה בסרטון היא שתמיד טוב לעזור לאחר, ובסופו של דבר הגלגל מסתובב וזה יתהפך לטובתנו!
ניתן להבחין בסרטון בהתנהגות פרו חברתית. הפעולות בסרטון היה תמיד לטובת הכלל ולטובת הזולת.
ההשפעות של ההתנהגות הפרו חברתית הן שכולם מרווחים מההתנהגות הזו. גם מי שעזר וגם מי שקיבל עזרה (כולם) הרוויח ללא יוצא מן הכלל.
בהחלט שווה לפעול כך כי זה גם נותן הרגשה טובה לעזור, וגם מקבלים טוב בחזרה.

# data[].attributes.body
התנהגות פרו חברתית
1. אמפתיה - היכולת להתנסות ברגשותיו של אדם אחר (ויקיפדיה)
2. אלטרואיזם - פעולה לא אנוכית שנועדה לעזור לאדם אחר (ויקיפדיה)
3. הבאת תועלת לזולת (ויקיפדיה)
4. פעולה של הפניית רגשות והתנהגויות חיוביים כלפי אדם אחר (ויקיפידה)
5. כל פעולה רצונית לטובת הזולת שאינה נעשית בציפייה לגמול מיידי מוחשי ( פסיכולוגיה חברתית- סיכומים)

# data[].attributes.body
https://youtu.be/MdUT9Sp_lr8

לדעתי הסרטון מאוד יפה ומרגש עם מסר מאוד חשוב.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
חדשות מעניינות

# data[].attributes.attachment_link.title
סרטון שחייבים לראות אותו מהתחלה עד הסוף ילמד אתכם קצת מה זה עזרה לאחר מאד מרגש

# data[].attributes.headline
לינוי חוסטמן

# data[].attributes.subject
לינוי חוסטמן

# data[].attributes.body
. התנהגויות בעלות אפיונים חברתיים חיוביים כללים כמו: סימפתיה, אמפתיה, שיתוף פעולה, תרומה, הושטת עזרה ואלטרואיזם (התנהגות זולתנית)

https://www.google.com/search?q=%D7%94%D7%AA%D7%A0%D7%94%D7%92%D7%95%D7%AA+%D7%A4%D7%A8%D7%95+%D7%97%D7%91%D7%A8%D7%AA%D7%99%D7%AA+%D7%94%D7%92%D7%93%D7%A8%D7%94&sxsrf=ALiCzsYsOTqExCrb8O2G9wnZUKKKEqrXJQ%3A1663057592387&ei=uD4gY6eWF42YsAfE4qCQDA&oq=%D7%94%D7%AA%D7%A0%D7%94%D7%92%D7%95%D7%AA+%D7%A4%D7%A8%D7%95+%D7%97%D7%91%D7%A8%D7%AA%D7%99%D7%AA&gs_lcp=Cgdnd3Mtd2l6EAEYAjIFCAAQywEyBQgAEMsBMgQIABAeMgYIABAeEAcyBggAEB4QBzIGCAAQHhAHMggIABAeEA8QBzIGCAAQHhAHMggIABAeEA8QBzIGCAAQHhAHOgoIABBHENYEELADSgQIQRgASgQIRhgAUP4uWP4uYINpaAVwAHgAgAHXB4gB1weSAQM2LTGYAQCgAQHIAQPAAQE&sclient=gws-wiz

"2. התנהגות פרו-חברתית" כדי לתאר מכלול התנהגויות בעלות אפיונים חברתיים חיוביים כללים כמו: סימפתיה, אמפתיה, שיתוף פעולה, תרומה, הושטת עזרה ואלטרואיזם – המכלול

"3. התנהגות פרו חברתית" כדי לתאר מכלול התנהגויות בעלות אפיונים חברתיים חיוביים כללים, כמו סימפתיה, אמפתיה, שיתוף פעולה, תרומה, הושטת עזרה והתנהגות זולתנית (אלטרואיזם).
אלטרואיזם פעולה מרצון לטובת הזולת, שאינה נובעת ממניעים אנוכיים ואינה מכוונת להשיג גמול כלשהו-מיידי או דחוי, מוחשי או מופשט ולעיתים האדם אינו דואג לאינטרסים של עצמו, (Baron & Byrne, 1994) ואפילו פועל נגדם -

https://www.ubank.co.il/essay/67876/%E4%FA%F0%E4%E2%E5%FA-%F4%F8%E5-%E7%E1%F8%FA%E9%FA-%E0%EC%E8%F8%E5%E0%E9%E6%ED.html

4. התנהגות פרו חברתית כוללת מגוון התנהגויות הננקטות כדי להגן ולשפר את רווחתו הנפשית של האחר, כגון- עבודה התנדבותית, תרומת כסף וכו'. התנהגויות אלו, כרוכות בפעולות מכוונות שייסעו לעזור לאחר

http://aranne5.bgu.ac.il/others/YerushalmiAviv.pdf

5. התנהגות פרו חברתית -  כל פעולה רצונית לטובת הזולת, שאינה נעשית בציפייה לגמול מיידי מוחשי. (למשל, תרומה, הושטת עזרה, שיתוף פעולה)

http://xhfunho.blogspot.com/2012/08/blog-post_796.html

# data[].attributes.body
בסרטון ניתן להבחין בהתנהגות פרו חברתית,ההשפעות הנגרמות מהתנהגות פרו חברתית היא לתת עזרה לאנשים זרים,עם עשו עבורך מעשה טוב או עזרה אז תעשה את אותו הדבר לאנשים אחרים.לדעתי שווה לפעול כך משום שתמיד טוב וצריך לעזור גם עם לא יצא לך כלום מזה וגם בשביל לשמח ולשים להם חיוך על הפנים,וכך הם ימשיכו עם השרשרת של לעזור לאחרים.

# data[].attributes.headline
לא נתן לי לשלוח תמונה אבל התמונה הייתה אמורה להיות אדם מחייך רציתי לבחור בתמונה זו מפני שאני חושב שמי שעושה מעשים טובים זה גורם לו לחיוך ענק ולהרגשה טובה וחיובית שהוא עשה מעשה טוב ועזר למישהו שהיה צריך את זה

# data[].attributes.subject
לא נתן לי לשלוח תמונה אבל התמונה הייתה אמורה להיות אדם מחייך רציתי לבחור בתמונה זו מפני שאני חושב שמי שעושה מעשים טובים זה גורם לו לחיוך ענק ולהרגשה טובה וחיובית שהוא עשה מעשה טוב ועזר למישהו שהיה צריך את זה

# data[].attributes.body
נריה

# data[].attributes.body
1. בסרטון אכן ניתן להבחין בהתנהגות פרו חברתית, כלומר כל אחד מהאנשים שבסרטון קיבל עזרה ונתן עזרה מבלי ציפייה לתגמול חזרה, שזוהי ההגדרה להתנהגות פרו חברתית.
2. בסרטון ניתן להבחין בהשפעות של ההתנהגות הפרו חברתית, לדוגמה, שמתן עזרה גורם לאנשים שעזרת להם להיות שמחים ובסופו של דבר מתן עזרה גם גורם לאדם שעזר להרגיש טוב יותר עם עצמו. בנוסף, כאשר אתה נותן עזרה צפוי שגם תקבל אותה בחזרה.
3. לדעתי שווה לפעול בדרך של התנהגות פרו חברתית משום שבסופו של דבר כל דבר טוב שאתה עושה חוזר אלייך, כמו בסרטון שהבנאי עזר לילד שנפל מהסקייטבורד ולבסוף אחרי כל הדברים הטובים שהתגלגלו כשרשרת בין האנשים השונים הוא גם קיבל תגמול על עזרתו וזכה לכוס מים מהמלצרית שגם לה עזרו. בנוסף, כאשר אנו עוזרים לאדם מסוים אנו הופכים את העולם למקום טוב יותר ובסופו של דבר גם מרגישים טוב יותר עם עצמנו.
3.

# data[].attributes.body
ניתן לראות בסרטון בחור שרואה אנשים ודברים שלא מסודרים ורוצה לעזור ולתת מעצמו ובסופו של דבר זה חזר כלפיו ולטובתו כמו לדוגמא החלק שבו הוא ראה שנתת לאמא ולילדה כל הזמן כסף ובזכות זה הילדה התחילה ללכת לבית ספר וזה גרם לו לחייך כי הוא הבין שהוא עושה טוב ונותן לאחרים וזה עושה לו הרגשה טובה כלפי עצמו

# data[].attributes.headline
יהב יחזקאל 1

# data[].attributes.subject
יהב יחזקאל 1

# data[].attributes.body
התנהגות פרו-חברתית בגיל הרך היא פעולה של הפניית רגשות והתנהגויות חיוביים כלפי אדם אחר-ויקיפדיה

מכלול התנהגויות בעלות אפיונים חברתיים חיוביים כללים כמו: סימפתיה, אמפתיה, שיתוף פעולה, תרומה, הושטת עזרה ואלטרואיזם-מילון עברי עברי

התנהגות פרו חברתית -  כל פעולה רצונית לטובת הזולת, שאינה נעשית בציפייה לגמול מיידי מוחשי. (למשל, תרומה, הושטת עזרה, שיתוף פעולה).-פסיכולוגיה חברתית-התנהגות פרו חברתית

מושג "התנהגות פרו-חברתית" כדי לתאר מכלול התנהגויות בעלות אפיונים חברתיים חיוביים כללים כמו: סימפתיה, אמפתיה, שיתוף פעולה, תרומה, הושטת עזרה ואלטרואיזם.-ויקיפדיה

התנהגות פרו⁻חברתית בגיל הרך היא פעולה של הפניית רגשות והתנהגויות חיוביים כלפי אדם אחר-מילוג

# data[].attributes.headline
יהב יחזקאל 2

# data[].attributes.subject
יהב יחזקאל 2

# data[].attributes.body
כן ניתן להבחין בהתנהגות פרו חברתית בסרטון בכמה דרכים שונות,כל פעם מישהו עוזר למישהו מבלי לקבל תמורה על העזרה. השפעות של ההתנהגות הזו הן ההרגשה הטובה שרואים על האדם שעזר ,לפי דעתי שווה לפעול בצורה הזו מכיוון שזה ממלא את הלב בהרגשה טובה, גורם להמשך היום להראות יותר טוב ולהרגשת סיפוק.

# data[].attributes.headline
יהב יחזקאל 3

# data[].attributes.subject
יהב יחזקאל 3

# data[].attributes.body
https://youtu.be/rnBQdmOQI9k

# data[].attributes.attachment_link.title
Dance for Kindness 2021 - Tel Aviv (Giborei Yisrael)

# data[].attributes.headline
יהב יחזקאל 4

# data[].attributes.subject
יהב יחזקאל 4

# data[].attributes.body
בחרתי בתמונה הבאה כיוון שלפי דעתי בתמונה האדם מסתכל על העולם ומרגיש נחת וסיפוק מסויין,הוא מסתכל על הטוב שעשה ,גאה בעצמו ומרגיש מצויין.

# data[].attributes.headline
יהב יחזקאל 5

# data[].attributes.subject
יהב יחזקאל 5

# data[].attributes.body
1.הסיפוק שאחרי המעשה שאנו עושים,הוא ממלא אותנו בטוב
2.המחשבה שאם לנו יקרה משהודומה או שנצטרך עזרה ונרצה שמישהו יבוא ויתן יד
3.מחדיר בנו ערכים מסויימים והרגל מוסיים
4.הם רואים את זה באנשים שהם מעריכים,מפורסמים,הורים,אחים גדולים ועוד
5.לפעמים בכדי למצוא חן בעייני אחרים ובכדי שלא ישפטו אותם על המעשה שעשו או לא עשו.
לםי דעתי הם מרוויחים המון מלפעול בצורה הזו כיוון שאני חושבת שזה דבכ מקסים וטוב לעזור לאחר גם אם אתה לא מקבל מזה תמורה , אני מקבלת מזה הרגשה טובה וסיפוק ואני חושבת שזה יחזור אליי שאצטרך עזרה .

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=pKbXypvYOg0
היה ממש מרגש , לראות אךי איציק עושה טוב ושמח לילדים בבית החולים. זה הדגיש לי את החשיבות של הנתינה לזולת, וההתנדבות למען האחר.

# data[].attributes.attachment_link.title
איציק הליצן - כתבה בערוץ 10

# data[].attributes.headline
איתן יובל בהרב

# data[].attributes.subject
איתן יובל בהרב

# data[].attributes.body
זה דוגמא לסרטון אחד מכמה סרטונים שהבן אדם מעלה ליוטיוב, הוא מפורסם מאד ומשתמש בכסף שהוא מרוויח כדי לתת לאנשים כסף, לדאוג לסביבה ותוך כדי ליצור תוכן מעניין.

# data[].attributes.attachment_link.title
I Gave $200,000 To People Who Lost Their Jobs (Corona Virus)

# data[].attributes.body
אני מאוד התחברתי לסרטון זה ולמסר שהוא מעביר, בסרטון מוצג אב לשישה ילדים שהחליט לתרום כליה בלי ציפייה לקבל משהו חזרה, הוא עשה זאת מטובת לב ואני מאוד מעריכה את זה, תרימת כליה הינה הליך בריאותי לא פשוט ואף מסוכן, ועצם העובדה שהוא הסכים לעשות זאת מבלי אפילו להכיר את האדם שהוא תורם לו זה דבר המצביע על טוב לבו ועל היכולת שלו להתנהג בצורה פרו חברתית.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
כאן 11 - תאגיד השידור הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.title
מבט -  מה מביא אב ל -6 ילדים, לתרום כליה למי שאינו מכיר בלי תמורה כספית ורק כדי להציל חיים?

# data[].attributes.body
בחרתי בתמונה שהייתה בסרטון שבשאלה 1. כיוון שאף אחד לא עזר לו בהתחלה אבל הוא ראה את הילד נופל ובא לעזור לו ולראות שהכל בסדר, בא ממקום טוב של נתינה ודאגה.

# data[].attributes.body
לדעתי התמונה הזאת ממחישה את התחושה של אדם הנוהג בהתנהגות פרו חברתית מכיוון שאני חושבת שלעשות טוב לאחר גורם לתחושה של שמחה ושחרור שהצלחת לעזור למישהו .

# data[].attributes.headline
תפיסה בחברה - היתרון הוא שבחברה יתפסו ממך אדם טוב שאוהב לעזור.

# data[].attributes.subject
תפיסה בחברה - היתרון הוא שבחברה יתפסו ממך אדם טוב שאוהב לעזור.

# data[].attributes.body
הרגשה טובה - היתרון הוא שאתה יכול לעשות מעשה טוב ולהעלות חיוך על הפנים של מישהו החסרון הוא שלא תמיד תקבל משהו בתמורה
רצון לעזור היתרון הוא שמי שצריך עזרה יכול לקבל אותה והחסרון הוא שלא תמיד הבן אדם שמגישים לו עזרה מרגיש בנוח
כבוד היתרון הוא שאתה יכול לקבל כבוד מאנשים אחרים שיתפסו ממך אדם טוב
חינוך היתרון הוא שאם מחנכים אותך לעזור אתה יכול להרוויח הרגשה טובה מאוד והחסרון הוא שלא כל אחד חונך לעזור לאחרים
לדעתי שעושים מעשים טובים רק מרוויחים ולא להפך
נריה

# data[].attributes.body
https://youtu.be/FdKDdh3yt5U
כל אחד מהילדים הולך להתנדב במשהו אחר ובאמת עושה טוב בלי לחשוב על מה הוא יקבל בחזרה, זאת התנהגות פרו חברתית כי באמת הילדים עושים את זה
במלוא הרצון שלהם

# data[].attributes.attachment_link.title
והילד הזה הוא אני | פרק 2 - התנדבות

# data[].attributes.body
לדעתי זה סרטון מעורר השראה. יפה לראות את זה שהבן אדם נסכר איך עזרו לו בעבר ועכשיו הוא מעביר את זה הלאה ועוזר בעצמו לזולת.

# data[].attributes.attachment_link.title
סרטון מרגש על נתינה לאחר

# data[].attributes.body
בחרתי את התמונה הזאת, מפני שהיא מייצגת את האושר, תחושת ההודיה והשלווה שאדם מרגיש כשהו נוקט בהתנהגות פרו חברתית.

# data[].attributes.body
בתמונה זו בחרתי להמחיש כיצד מרגיש אדם שמעניק עזרה.
בתמונה ניתן לראות אדם שמח ומסופק מעצמו, אני חושבת שמתן עזרה גורם לאדם להיות שמח ולהרגיש טוב ומסופק עם עצמו,רק מעצם העובדה שהוא עזר לאדם אחר שהיה זקוק לכך, ככה אני מרגישה כאשר אני מעניקה עזרה.

# data[].attributes.body
לדעתי הסרטון מראה שתמיד יש אנשים שיבואו ויעזרו לך,הסרטון גם מראה מסר חשוב שתמיד צריך לעזור לאחרים במצבים קשים.

# data[].attributes.body
הסרטון כולו הוא בעצם רצף אחד גדול של התנהגות פרו חברתית - אנשים עוזרים אחד לשני, לוקחים מזמנם כדי לסייע לאחר.
הסרטון בעצם מראה גם למה חשוב וכדאי לפעול בהתנהגות פרו חברתית, ומה ההשפעה של זה. רואים, מצד אחד, שהאנשים שעזרו להם שמחים יותר אחר כך, לפעמים קצת נבוכים אבל מעריכים את העזרה. אבל מעבר לכך - כל אדם שעזרו לו, אחר כך עוזר גם למישהו אחר, ואחרי זה הם עוד יותר שמחים ומרוצים מעצמם. והמעגל ממשיך - כל אחד עוזר ולכל אחד עוזרים.

מהסרטון עולות שתי סיבות עיקריות ששווה לפעול בצורה פרו-חברתית: אחד, שלעזור לאנשים גורם לך להרגיש טוב, מרוצה. ושניים, שכשאתה עוזר לאחרים, אתה מעודד אותם לעזור גם - ואולי בגלל זה יעזרו גם לך.

# data[].attributes.body
אני בחרתי בתמונה הזו מכיוון שרואים איך הם דואגים אחד לשני ונהנים, שזה בעצם אחד מהדברים של פרו חברתית

# data[].attributes.body
לדעתי תחושת ההקלה ממחישה את הרגשת האדם הנוקט בהתנהגות פרו חברתית מכיוון שמרגישים שלווה כשיודעים שנפתרו הבעיות לאנשים אחרים בעזרתנו.

# data[].attributes.body
1. החשיבה שאני מביאה טוב ויום אחד אקבל את אותו הטוב בחזרה.
2. אם אני הייתי במצב הזה הייתי רוצה שיעזרו לי בדיוק כמו שאני עוזרת לאחר.
3. לעשות מעשים טובים ולעזור לאחר גורם לנו להרגיש טוב עם עצמנו אחר כך כי כשאנחנו חושבים על זה לטווח הארוך אנחנו מבינים שיש עוד מישהו מהצד השני שבאמת מעריך את זה שהיה לנו מספיק אכפת בשביל לעזור, גם אם זה לעזור למישהו להרים חפץ מהרצפה או כל דבר אחר.
4. החשיבה על כך שאנחנו עושים מעשה טוב יגרום גם לבן אדם הא לעשות את זה.
5. גם אם לא קיבלתי שום דבר בחזרה על העזרה שלי כן קיבלתי בתמורה תודה וחיוך מבן אדם שהיה צריך את העזרה הזאת וזה כן עושה טוב ללב.
אנחנו לא מפסידים שום דבר על עזרה לאחר ולהפך, לפי דעתי הרווח שאנחנו מקבלים זה לדעת שעשית משהו טוב בשביל מישהו ושהוא יוכל להעביר את זה הלאה ואפילו להחזיר לך לטובה.

# data[].attributes.headline
איתן יובל בהרב

# data[].attributes.subject
איתן יובל בהרב

# data[].attributes.body
בחרתי בילד הזה שנראה גאה כי עזרה לבן אדם אחר יכולה לגרום לגאווה מכיוון שעשית משהו בלי ציפייה לתמורה שזה מה שאנשים טובים עושים ואתה גאה בעצמך על זה שאתה אדם טוב.

# data[].attributes.body
הוספתי סרטון שמסכם את יום המעשים הטובים של 2018. בסרטון אפשר לראות המון אנשים וקבוצות שהשקיעו מהזמן שלהם בשביל לעשות מעשה טוב, לתרום לאחר ולהשקיע במשהו לטובת האחר בלי לבקש על זה תמורה. בסרטון אפשר לראות שיש המון סוגים של מצעשים טובים ואפשר לראות גם איך המעשים הטובים משפיעים על האנשים שמבצעים אותם.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
יום מעשים טובים

# data[].attributes.attachment_link.title
סרטון מסכם יום מעשים טובים

# data[].attributes.body
שלווה שטוב לדעת שעשינו משהו טוב למישהו אחר
הרגשה טובה
כבוד כלפי הזולת
רצון לעזור
החשיבה על החינוך שנעביר לדורות הבאים שעזרה זה לא משהו רע ושזה טוב וכיף גם לנו לעזור

# data[].attributes.body
בסרטון ׳שרשרת של מעשים טובים׳ אפשר לראות בצורה חד משמעית על התנהגות פרו חברתית , רואים איך הפועל עוזר לילד הקטן והילד הקטן עוזר לגברת ובסופו של דבר העזרה שהפועל נתן בלי לבקש שום דבר או לצפות לקבל משהו בסוף קיבל גם הוא מעשה טוב מהמלצרית .
ההשפעות של התנהגות פרו חברתית הן התרומה לזולת , ברגע שאדם נותן מעצמו את הדבר הכי קטן בלי לבקש תמורה הוא מראה לאחרים שזה בסדר להתנהג ככה ואפילן צריך להתנהג ככה , שתמיד צריך לעזור לאנשים ברגע שהם צריכים גם אם אנחנו לא מכירים אותם .
כן , שווה להתנהג ככה גם אם בסוף לא נקבל כלום, ברגע שרואים את החיוך שהאדם שקיבל עזרה העלה על הפנים אחרי שעזרו לו שווה הכל , בסופו של דבר גם האדם שעזר יצטרך בבוא העת עזרה , והוא מאוד ישמח לקבל אותה .

# data[].attributes.body
1. שלווה - טוב לדעת שעזרנו למישהו אחר ופתרנו לו בעיה.
2. סיפוק - כיף להבין שהצלחנו לגרום למישהו אחר טוב.
3. רצון בחזרה- הגלגל מסתובב. היינו רוצים שיעזרו לנו אם היינו באותה סיטואציה.
4. כבוד - עוזרים לאנשים שאנחנו מכבדים ורוצים שיהיה להם טוב.
5. לגרום לאנשים אחרים להבין שלעזור זה טוב - מחנכים את הדורות הבאים שיעשו טוב לעולם.

האנשים הנוהגים כך רק מרוויחים ולא מפסידים דבר.

# data[].attributes.body
בחרתי בתמונה זו משום שמראים איך באו אנשים לעזור מתוך אמפתיה לזולת.ומראה שיש אנשים שעוזרים לאחרים במצבים שונים וקשים.

# data[].attributes.body
•הסיבה הראשונה שלדעתי גורמת לאנשים לנהוג בהתנהגות פרו חברתית היא, שלעזור לאחר זה מאוד משחרר וגורם להרגשה טובה.

•בנוסף לכך אני חושבת שאנשים נוהגים בטוב לאחר מכיוון שהם רוצים שיתנהגו אליהם ככה חזרה ויעזרו להם כשהם יצטרכו.

• אני חושבת שאנשים נוהגים בפרו חברתיות כי זה מה שחינכו אותם בבית וזה מה שהם למדו מגיל צעיר והם כבר רגילים לזה בלי לשים לב.

• לדעתי אנשים רבים נוהגים בפרו חברתיות מתוך רגישות ואמפתיה לאחר.

•בנוסף אנשים נוהגים בפרו חברתיות כי הם לא רק רוצים שאם הם יעשו טוב הטוב יחזור בחזרה , הם גם מאמינים בזה וחושבים שמי שעושה טוב יהיה לו גם טוב.

אני חושבת שמי שנוהג בצורה פרו חברתית אין לו כלום להפסיד רק להרוויח . לדעתי גם כשלא מקבלים על התנהגות פרו חברתית תמורה אז זה אומר שהבן אדם עזר באמת מהלב ולא בשביל לקבל על זה תמורה .

# data[].attributes.headline
לינוי חוסטמן

# data[].attributes.subject
לינוי חוסטמן

# data[].attributes.body
לדעתי חד משמעית אפשר להבחין במעשים פרו חברתיים, כל בן אדם שעזר למישהו בסרטון הזה עזר לבן אדם השני מרצון טוב לעזור ולא כי הוא יקבל משהו בתמורה, גם רואים שכל בן אדם שעזרו לו ועשו לו טוב עזר לעוד מישהו וככה זה היה שרשרת של מעשים טובים, זה פשוט יפה לראות איך זה משפיע אחד על השני וברגע שעוזרים לך אתה רוצה לעזור לאחרים. ולדעתי לגמרי שווה לפעול ככה, אתה עושה טוב וטוב יחזור אליך ולגמרי שווה

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=yQHuP2mEp6M
הרבה מההתנהלות בקורונה, לדעתי, היא דוגמה מצויינת ליכולת של החברה להתגבש בצורה פרו-חברתית, ולמה זה חשוב.

גם מעניין לציין שעד כה, כמעט כל הפעמים שדיברנו על התנהגות פרו-חברתית הייתה לגבי אדם יחיד, או קבוצה מצומצמת של אנשים. בסרטון פה רואים התנהגות כזאת במימדים רחבים יותר, אבל גם בדרכים שהתיאוריות שגיבשנו עד כה לא יכולים לתאר. למה, למשל, שתאגיד ענק כמו טארגט - שהוא לא בנאדם, ויש לו מטרות אחרות משל בנאדם - יתנהג בצורה כזאת? איך קבוצה - לא אדם יחיד - בוחרת להתנהג?

# data[].attributes.attachment_link.title
This is how people are helping each other during the Coronavirus outbreak | COVID-19

# data[].attributes.body
בחרתי בתמונה הזאת לתאר את התחושות של בן אדם שפועל בצורה פרו חברתית. כשעושים מעשים טובים למען האחר זה גורם לתחושה טובה, זה מחמם את הלב וגורם לתחושת משמעות וחופש. בחרתי בתמונה הזאת כי בתמונה אפשר לראות אישה שמחה, שנראה שנהנת ממה שהיא עושה והיא מרוצה מעצמה.

# data[].attributes.body
בסרטון ניתן להבחין בהתנהגות פרו חברתית שנמשכת מאדם לאדם עם הרצון של אנשים לעזור לאחרים כמו שעזרו להם. ההשפעות של התנהגות פרו חברתית היא שאנשים יותר חיוביים לסביבה שלהם ובכך הם רוצים לעזור ולתרום לאחרים ולהמשיך את השרשרת.

# data[].attributes.body
סיבה 1- כאשר אני עוזרת למישהו זה גורם לי להרגיש טוב יותר עם עצמי וגורם לי לתחושת סיפוק ואף שמחה.
סיבה 2- הסיבה הפשוטה שכאשר אתה רואה אדם שזקוק לעזרה אתה רוצה לעזור לו ולגרום לו להרגיש יותר טוב.
סיבה 3- לפעמים כאשר אנו נמצאים בסיטואציה שאנו רואים שאדם צריך עזרה אנו שמים את עצמנו במקום שלו ואומרים שאם היינו במקומו גם אנחנו היינו רוצים לקבל את העזרה הזו.
סיבה 4- רחמים, לפעמים אנו עוזרים לאדם מתוך זה שאנחנו מרחמים עליו
סיבה 5- חשיבה לטווח רחוק, כלומר מה יקרה אם אני לא אעזור לו, איך הוא יסתדר
אנשים הנוהגים בדרך של התנהגות פרו חברתית מרוויחים תחושת שמחה וסיפוק עצמי על עצם העובדה שהם עזרו למישהו. בנוסף, לרוב כאשר אתה עושה טוב הוא יחזור אלייך בחזרה.
עם זאת, הם גם עלולים להפסיד דברים, לדוגמה, כמו בסרטון שהאדם קנה להומלס אוכל ושתייה, כשעשה זאת הוא הפסיד כסף, או כאשר אני עוזרת לחברה בשיעורי בית, אני מפסידה זמן. הרבה פעמים כאשר אנחנו עוזרים לאחרים אנחנו מוותרים אפילו אם לא הרבה על דברים מעצמנו.

# data[].attributes.body
קישור מס 1:

http://xhfunho.blogspot.com/2012/08/blog-post_796.html

פעולה שנגרמת מרצון במטרה לעזור לזולת ושלא נעשית בציפייה לקבל בחזרה תגמול מידי או חומרי.

קישור מס 2:

https://www.ubank.co.il/essay/67876/%E4%FA%F0%E4%E2%E5%FA-%F4%F8%E5-%E7%E1%F8%FA%E9%FA-%E0%EC%E8%F8%E5%E0%E9%E6%ED.html

התנהגות פרו חברתית היא פעולה של הפניית רגשות כלפי אדם אחרבעלות אפיונים חברתיים חיוביים כללים, כמו סימפתיה, אמפתיה, שיתוף פעולה, תרומה, הושטת עזרה והתנהגות זולתנית (אלטרואיזם).

קישור מס 3:

עבודה התנדבותית, תרומת כסף וכו'. התנהגויות אלו, כרוכות בפעולות מכוונות שייסעו לעזור לאחר

http://aranne5.bgu.ac.il/others/YerushalmiAviv.pdf

קישור מס 4:

התנהגות פרו חברתית לרוב מוגדרת כפעולה מרצון עבור אחרים לטובתם, לרוב מתוך דאגה לאחר. כיום ידוע שאפילו תינוקות ופעוטות מפגינים התנהגות פרו חברתית. בתנאים הנכונים בני שנה ושנתיים יעזרו לאחרים, יביעו דאגה כשהם רואים שמישהו סובל ואפילו ינחמו אותו בליטוף או בחיבוק,

https://www.drorlanefesh.com/post/2016-1-6-%D7%90%D7%99%D7%9A-%D7%9C%D7%A2%D7%95%D7%93%D7%93-%D7%94%D7%AA%D7%A0%D7%94%D7%92%D7%95%D7%AA-%D7%A4%D7%A8%D7%95-%D7%97%D7%91%D7%A8%D7%AA%D7%99%D7%AA-%D7%91%D7%92%D7%99%D7%9C-%D7%94%D7%A8%D7%9A

קישור מס 5:

התנהגות פרו-חברתית יכולה להיות מוגדרת ככל התנהגות שמועילה לאחרים או בעלת השלכות חברתיות חיוביות. סולידריות, שיתוף פעולה, עזרה לזולת, אלטרואיזם... כולם דוגמאות למונח הרחב הזה.

https://www.stedlo.com/25-%D7%94%D7%AA%D7%A0%D7%94%D7%92%D7%95%D7%AA-%D7%A4%D7%A8%D7%95-%D7%97%D7%91%D7%A8%D7%AA%D7%99%D7%AA-%D7%9E%D7%94%D7%99-%D7%95%D7%9B%D7%99%D7%A6%D7%93-%D7%94%D7%99%D7%90-%D7%9E%D7%AA%D7%A4%D7%AA%D7%97%D7%AA

# data[].attributes.body
-ערך חיים שחלק גדלו וחונכו איתו, של רצון לעזור לאחר, ולכל אחד שזקוק לעזרה.
-אמפתיה, הרגשת הזדהות  שמניעה אותנו לעזור.
אם אני רואה מישהו שצריך עזרה, אני אעזור לו, כי אם הייתי במצב שלו הייתי רוצה שיעזרו לי, ולא יתעלמו.
--אמונה שמי שעושה טוב, יהיה לו טוב וחיובי.

-סיפוק. כשעוזרים ותורמים, יש הרגשה טובה, וכיפית.

-רצון לעשות טוב, ולהפוך את העולם למקום טוב יותר לכולם.

מהתנהגות פרו חברתית אי אפשר להפסיד דבר. מרוויחים את האושר והתחושה הטובה שעזרנו ותרמנו לאחר.

# data[].attributes.body
בחרתי בתמונה הזאת כי היא מתארת שלווה, את הרוגע שמרגישים אחרי שעושים משהו טוב.

# data[].attributes.body
1.התנהגות פרו חברתית גורמת להרגשה טובה עם עצמך.
2.כאשר אתה עוזר לבן אדם אחר אתה גורם לו לעשות את אותו הדבר בכך שיעזור לאנשים אחרים ויגרום לשרשרת של מעשים טובים.
3.לגרום לעצמך תחושת סיפוק ושלווה בכך שעזרת לאחרים.
4.ללמד ילדים וגם אנשים מבוגרים שלא יקרה שום דבר רע אם תעזור לאחרים.
5.זה שאתה לא מקבל פרס כשאתה עוזר לזות לא אומר שלא צריך לעזור לאחרים רק כי לא תקבל כלום.

אנו מרוויחים תחושת סיפוק ושלווה כאשר אנו עוזרים לאחרים ולא מפסידים שום דבר.

# data[].attributes.body
בסרטון רואים נער וילד (שני אחים) שישנים ברחוב ומבקשים מאנשים כמה שקלים לקנות אקמולי לילד, יש אנשים שלא התייחסו והתעלמו מהם ויש אנשים שלא היססו לרגע נתנו להם כסף קנו להם אוכל ולא רצו לוותר לרגע על האופציה שישנו לא ברחוב ,
אומנם זה ניסוי חברתי והסרטון והילדים לא באמת ישנים ברחוב , אבל האנשים שרצו לעזור הם אמיתיים , זה מראה על אנשים עם רצון לעזור והמון אכפתיות .

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
0:00 / 2:55•Watch full video

# data[].attributes.attachment_link.title
שני ילדים ישנים על ספסל באמצע הרחוב: מה אתם הייתם עושים?

# data[].attributes.body
סיבות מדוע אנשים נוקטים בהתנגות פרו חברתית:
- להרגיש חלק מחברה מסויימת, להרגיש אהובים ומקובלים בחברה.
- מזדהים עם התחשוות של האדם השני ורוצים לשפר את מצב רוחו.
- מעמידים את עצמם בסיטואציה וחושבים איך הם היו רוצים שינהגו כליפהם בסיטואציה דומה.
- מחפשים תחושת משמעות ויעוד דרך העשייה למען האחר.
-פועלים כך מתוך החינוך שקיבלו בבית ובמסגרות החינוך השונות.

אנשים שפועלים בצורה כזאת, יכולים להרוויח המון. הם מקבלים תחושת משמעות, יכולים ליצרו קשרים חדשים ומיומנויות חדשות מתוך המעשה הטוב שעשו. לעיתים הם גם מקבלים הכרה על המעשה הטוב שלהם וכו. בעיניי אין מה להפסיד מעשיית מעשים טובים. יש משפט שאומר "אף אחד לא נהיה עני מלתת" כי בסופו של יום אנחנו בוחרים איך לעזור, כמה ולמי ועושים את זה בצורה שלא תפגע בנו. גם אם מפסידים זמן, או רכוש שנותנים לאנשים אחרים מעצם הנתינה, לדעתי זה שווה את זה כל עוד זאת בחירה שלנו לעשות זאת.

# data[].attributes.headline
לינוי חוסטמן

# data[].attributes.subject
לינוי חוסטמן

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=MdUT9Sp_lr8

בחרתי את הסרטון הזה כי אני חושבת שהוא באמת מאוד יפה ומאוד יםה לראות גם שהוא עושה הכל כל יום ויום כי בא לו וכי זה עושה לו טוב לראות אנשים שמחים בזכותו ושבסוף הוא מקבל את כל האהבה בחזרה

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
חדשות מעניינות

# data[].attributes.attachment_link.title
סרטון שחייבים לראות אותו מהתחלה עד הסוף ילמד אתכם קצת מה זה עזרה לאחר מאד מרגש

# data[].attributes.body
בחרתי בתמונה הזאת בגלל שאני חושבת שאדם שזוכה לקבל את העזרה רק רוצה להגיד לאותו בן אדם כמה הוא מעריך את זה ואומר תודה על אותה העזרה

# data[].attributes.headline
איתן יובל בהרב

# data[].attributes.subject
איתן יובל בהרב

# data[].attributes.body
1. אנשים רואים מישהו בסיטואציה שדורשת עזרה ממישהו, מדי פעם אנשים שמים את עצמם בסיטואציה וממחישים לעצמם איך זה היה מרגיש אם הם היו באותה סיטואציה.
2.לעזור גורם להרגשה עצמית טובה.
3.יש אנשים שחוששים ממה שאחרים יחשבו עליהם אם הם לא יעזרו.
4.במקרים מסוימים הבן אדם שצריך עזרה הוא לא זר אלא מישהו שאכפת לך ממנו או אתה קרוב אליו ואתה תעשה הכל בשביל לעזור לו.
5.יכול להיות שאם אתה לא תעזור אתה תרגיש רע עם עצמך.
כאשר אתה מתנהג בפעילות פרו חברתית לדוגמא כשהפועל בנין עזר לילד לקום בסרטון הפועל בנין היה צריך להפסיק לרגע את העבודה שלו כדי לעזור ובאותו רגע שהוא הפסיק את העבודה שלו הוא היה יכול לגרום לתקלה בכך שהוא היה עסוק במשהו אחר, ובכך סיכן את העבודה שלו, אבל, זה גרם לפועל בנין להרגיש טוב ובמקרים מסוימים (כמו בסרטון) ההתנהגות הפרו חברתית שלך למרות שלא ציפית לזה תחזור אליך ומישהו יתנהג אליך בהתנהגות פרו חברתית.

# data[].attributes.body
בחרתי בסרטון הזה מכיון שהוא מציג את המושג התנהגות פרו חברתית, ואיך זה שהילדה עזרה לאישה המבוגרת גרם לזה שהיא עזרה לה בחזרה.

# data[].attributes.attachment_link.title
רגע של מוסר - "זרע" של נתינה

# data[].attributes.headline
לינוי חוסטמן

# data[].attributes.subject
לינוי חוסטמן

# data[].attributes.body
בחרתי את התמונה הזאת כי אני חושבת שהוא מרגיש סיפוק אחרי שהוא עזר למישהו אני חושבת שזה סוגשל ניצחון גם ואני חושבת שהוא גם יודע שזה יחזור אליו שמעשים טובים

# data[].attributes.attachment_link.title
תמונה של בן אדם

# data[].attributes.headline
לינוי חוסטמן

# data[].attributes.subject
לינוי חוסטמן

# data[].attributes.body
1. המחשבה שברגע שאתה תהיה בצרה או גם תצטרך עזרה אותו בן אדם יבוא ויעזור לך כמו שעזרת לו
2. ההרגשה הטובה של אחרי, ההרגשה של וואלה עשיתי משהו טוב היום
3. אותו בן אדם מרוויח אהדה מצד הבן אדם שעזר לו, זה תמיד עושה טוב על הלב
4. אנשים אוהבים לראות אנשים אחרים עוזרים, זה תמיד עושה רושם טוב
5. לוקחים השראה ממך, כמו שהיה בסרטון, אנשים עושים טוב אז אתה גם רוצה זה משהו טוב

# data[].attributes.body
1. האדם שעזר היה רוצה שבעת הצורך גם הוא היה מקבל את העזרה הזאת
2. יכול להיות שהאדם שעזר גדל בבית שאלו היו הערכים שגדל עליו וזה מה שחינכו אותו בבית
3. המחשבה העצמית שעזרנו למישהו שיכול להיות שאין לו את מה שאין לנו (לדוגמא : תרומת שיער לחולת סרטן)
4. עזרה לאחר מעניקה לנו כבני אדם תחושה טובה יותר עם עצמנו וזה ממלא אותנו
5. התחושה של לתרום ולעזור ולתת מעצמך אם יש לך את האופציה והיכולת לזה.
אני חושבת שאף בן אדם לא מפסיד מלעזור לאחר

# data[].attributes.body
בחרתי בתמונה שמתוך הסרטון בשאלה 2 מכיון שזה ממש מרגש לראות אנשים שעוזרים לאחרים ושאכפת להם מהסביבה שלהם.

# data[].attributes.body
5 סיבות למה שאנשים יתנהגו בצורה פרו-חברתית:

1. כי זה גורם להם להרגיש טוב (למה זה גורם להם להרגיש טוב? שאלה אחרת).

2. כי זה מעין הפגנה של עוצמה/כוח/יכולת. למשל אדם שתורם הרבה לצדקה, או לדוגמה יותר קיצונית מישהו שתורם מיליונים מדי שנה. יש לו כל כך הרבה עושר, שהוא יכול להרשות לעצמו לתת הון ממנו "סתם" ללא רווח.

3. כי ככה חינכו אותם. לפעמים זה פשוט מרגיש נכון לעזור למישהו, כי מגיל צעיר אומרים לנו שככה צריך. גם אם הם לא מרגישים צורך ל"מוסריות" או משהו, במצבי לחץ חוזרים לאיך שלימדו אותנו.

4. כדי לצבור "חוב". עזרתי למישהו, ובעתיד כשאני אצתרך הוא ירגיש צורך לעזור גם לי. במובן יותר רחב - כשאני מתנהג בצורה פרו-חברתית, אני מעודד את החברה ככלל לפעול ככה גם. ככה שאם כל החברה מתנהגת בצורה פרו-חברתית, אנשים יבואו לעזור לי גם כשהם לא חייבים לי שום דבר. זה משתלם לכולם.

5. ובאותו הקשר - כי החברה מעודדת עזרה הדדית ומסתכלת עליה בחיוב. אדם שעוזר לאחרים, שמתנהג בצורהפרו-חברתית, נתפס כצדיק, נחמד, טוב-לב. הוא מקבל אפירמציה מהחברה. מתקשר גם לסיבה הראשונה, הרי אפירמציה גורמת לנו להרגיש טוב. אבל מעבר לזה, כשהחברה מסתכלת על תרומה בתור דבר חיובי, אדם שתורם הרבה, שפועל בצורה פרו-חברתית, צובר כך גם כוח חברתי.

התנהגות חברתית כרוכה בהפסד של משהו - בין אם זה כסף, מאמץ, או משהו אחר, אבל בראש ובראשונה לדעתי המחיר הכי גדול של התנהגות פרו-חברתית זה זמן ומחשבה. לרוב זה לא שאני לא רוצה לעזור לזקנה ההיא לחצות את הכביש - פשוט אין לי כוח. בנוסף, בחברות מסוימות, התנהגות פרו-חברתית עלולה להתפס דווקא כהפגנה של חולשה - על אף שחברות כאלה לרוב לא שורדות זמן רב.

ומה הם מרוויחים? מתואר למעלה. בחברות מודרניות, היתרונות של התנהגות פרו-חברתית יכולות להיות עצומות, הם הרבה פעמים גדולים מהחסרונות.

# data[].attributes.body
1. תחושת העזרה לאדם שזקוק לה - אם אני הייתי צריכה לעזרה מאחרים הייתי רוצה שיעזרו לי כמו שעזרתי להם.

2. תחושה טובה - שעשיתי טוב והצלחתי לעזור לאחרים.

3. ביטחון - כאשר אני עוזרת למישהו זה גורם לביטחון שלי לעלות משמעותית וזה עושה גם לי טוב בלב וגם לו.

4. לתת השראה לאנשים שמצדדי - שיראו שלעשות טוב לאחרים יכול רק לתרום להם ולאחרים וככה יהיה יותר נתינה ועזרה בין אנשים.

5. לעזור בכלליות - אם יש את האפשרות אז למה לא לעשות טוב.

# data[].attributes.body
1. התנהגות פרו חברתית -  כל פעולה רצונית לטובת הזולת, שאינה נעשית בציפייה לגמול מיידי מוחשי. (למשל, תרומה, הושטת עזרה, שיתוף פעולה).
http://xhfunho.blogspot.com/2012/08/blog-post_796.html
2. התנהגות פרו-חברתית בגיל הרך היא פעולה של הפניית רגשות והתנהגויות חיוביים כלפי אדם אחר. ויספה משתמש במושג "התנהגות פרו-חברתית" כדי לתאר מכלול התנהגויות בעלות אפיונים חברתיים חיוביים כללים כמו: סימפתיה, אמפתיה, שיתוף פעולה, תרומה, הושטת עזרה ואלטרואיזם .
https://milog.co.il/%D7%94%D7%AA%D7%A0%D7%94%D7%92%D7%95%D7%AA_%D7%A4%D7%A8%D7%95_%D7%97%D7%91%D7%A8%D7%AA%D7%99%D7%AA/m
3. בקרב מבוגרים, התנהגות פרו חברתית מתרחשת כחלק מתהליך הכולל הבנה של רגשותיו ורצונותיו של האחר בשילוב עם מוטיבציה לפעול למען האחר.
http://aranne5.bgu.ac.il/others/YerushalmiAviv.pdf
.4. התנהגות פרו⁻חברתית בגיל הרך היא פעולה של הפניית רגשות והתנהגויות חיוביים כלפי אדם אחר. ויספה משתמש במושג "התנהגות פרו⁻חברתית" כדי לתאר מכלול התנהגויות בעלות אפיונים חברתיים חיוביים כללים כמו: סימפתיה, אמפתיה, שיתוף פעולה, תרומה, הושטת עזרה ואלטרואיזם .
https://milog.co.il/%D7%94%D7%AA%D7%A0%D7%94%D7%92%D7%95%D7%AA_%D7%A4%D7%A8%D7%95_%D7%97%D7%91%D7%A8%D7%AA%D7%99%D7%AA_%D7%91%D7%92%D7%99%D7%9C_%D7%94%D7%A8%D7%9A
5.התנהגויות הקשורות ברצון לסייע לאחר
https://www.drorlanefesh.com/post/2016-1-6-%D7%90%D7%99%D7%9A-%D7%9C%D7%A2%D7%95%D7%93%D7%93-%D7%94%D7%AA%D7%A0%D7%94%D7%92%D7%95%D7%AA-%D7%A4%D7%A8%D7%95-%D7%97%D7%91%D7%A8%D7%AA%D7%99%D7%AA-%D7%91%D7%92%D7%99%D7%9C-%D7%94%D7%A8%D7%9A

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
פסיכולוגיה חברתית: התנהגות פרו חברתית

התנהגות פרו חברתית - כל פעולה רצונית לטובת הזולת, שאינה נעשית בציפייה ל גמול מיידי מוחשי. (למשל, תרומה, הושטת עזרה, שיתוף פעולה).

התנהגות זולתנית (אלטרואיסטית ) - פעולה מרצון לטובת הזולת שאינה נובעת ממניעים אנוכיים ואינה מכוונת להשיג גמול כלשהו (ההבדל מול התנהגות פרו-חברתית הוא שכאן אין שום גמול).

- כל התנהגות המכוונת לפגוע באדם אחר.

שתיהן: מכוונות, רצוניות, כוללות פגיעה בעקיפין, פיזיות/מילוליות וכו'.

שאלות שאנחנו שואלים: למה? למי? מתי?

· הנטייה לעזור מולדת/נלמדת

· האם הנטייה לעזור נובעת ממניעים אנוכיים/מטוב לב?

6.2.1 התנהגות פרו-חברתית: מולדת או נלמדת? (מקור הנטייה)

1. סוציוביולוגיה - עזרה על מנת לשרוד

- תחום שמטרתו לנסות להבין התנהגות חברתית בהתאם לעקרונות האבולוציה הביולוגית. סוציוביולוגיה
לפי עקרונות הסוציוביולוגיה:

1. התנהגות פרו חברתית היא אוניברסלית ומאפיינת את כל בני האדם (במידות שונות).

2. הגישה הנטייה לעזור לזולת (התנהגות אלטרואיסטית) טבועה בכל היצורים החיים (יש לה בסיס גנטי-אבולוציוני) ונועדה ל שרת צרכים אבולוציוניים, הגדלת הסיכויים להישרדות גנים.

3. התנהגות פרו חברתית קיימת בימינו כי בהיסטוריה היא הגדילה את סיכויי ההישרדות של המאגר הגנטי

הסוציוביולוגיה מדברת על שני מישורים:

· - הנטייה היא לעזור לקרובי משפחה בעלי גנים משותפים עבורם אנחנו ניטה אפילו לסכן את עצמנו, כי כך אנחנו מגדילים אפילו את סיכויי ההישרדות של הגנים. האבולוציה עם הזמן הביאה להיטמעות של "ה שימור והמשכיות המטען הגנטי
לפי הסוציוביולוגיה המטרה לשרוד אינה מיוחסת לאורגניזם ספציפי אלא להישרדות הגנים במשך שנים (הגן האנוכי, בע"ח ובני אדם ישנו התנהגויות לטובת הישרדות הגנים שלהם ולא הם עצמם).
כלומר, אם שמקריבה חייה למען בניה לא עושה זאת ממניעים אלטרואיסטים טהורים אלא כיוון שבניה רבים יותר, והם מהווים 200% מהגנים שלה שיכולים להישאר בחיים (בהנחה שיש 4 ילדים), האם עצמה מהווה 100%. אלטרואיזם" כאינסטינקט (לא מדובר בפעולה רצונית אלא כדרכו הטבעית של הגן להגן על עצמו).

· זהו הסבר טוב עבור עזרה לקרובי משפחה בעלי גנים משותפים, ההסבר לגבי שאינם קרובי משפחה הוא אנו נוטים להושיט עזרה גם מתוך עיקרון של ההדיות - הדדיות: מנגנון אבולוציוני שאומר שאנו מתנהגים לאחרים כפי שהיינו רוצים שיתנהגו כלפינו (היום אני אעזור לך להציל את הגנים שלך, מחר תעזור לי להציל את הגנים שלי).

לסוציוביולוגיה הרבה ביקורת:

1. אין לה ערך מנבא: כל נימוק מסביר דבר והיפוכו (אציל את ילדי כי יש להם יותר אחוז מהגנים, מצד שני הם צעירים ויש להם פחות סיכוי לשרוד; באותה צורה גם תוסביר התנהגות אנטי חברתית).

2. יש תופעות לא מוסברות: עזרה לנוטים למות, עזרה התנדבותית לאנשים לא מוכרים.

3. יש הסתמכות רבה על בעלי חיים ומשם הקשה על בני אדם, כתהליך אוניברסאלי

מניעים אנוכיים/טוב לב - אנוכיים, כדי שאני אשרוד/ שתעזור לי בעתיד.

1.אישיות פרו חברתית/ אלטרואיסטית

התיאוריה טוענת שהנטייה לעזור היא גנטית, ועצמתה שונה מאדם לאדם.

(כמו בסוציוביולוגיה המקור הוא ביולוגי תכונה מולדת, אבל אנשים נבדלים זה מזה)

ראשטון טוען שהבסיס לאישיות אלטרואיסטית הוא נטייה תורשתית לעזור.

אישיות אלטרואיסטית - אדם שמרבה להושיט עזרה במגוון גדול של מצבים. אדם זה תופס את הושטת העזרה כחשובה ואת המחיר שלה כנמוך, בעל יושר אישי ושלמות עצמית.

מחקרים מצאו שורה של משתני אישיות הנבדלים בין אנשים שהושיטו יד לזולת, לבין אלו שלא: מוסר גבוה, יציבות רגשית, אמפתיה, תמיכה חברתית ומשפחתית, מיקום שליטה פנימי וכו'.

רואים נטייה גנטית כזו כבר בגיל מאוד מוקדם, באופן כמעט זהה אצל תאומים זהים ואין הבדל בקיום אנשים כאלו בתרבויות שונות.

2.אישיות פרו חברתית כנלמדת בתהליך החיברות / סוציאליזציה

הטענה היא שהתנהגות פרו חברתית היא התנהגות נלמדת בתהליך החיברות.

- תהליך באמצעותו האדם רוכש ערכים חברתיים וקני מידה בהתנהגות ראוייה בתרבות שבה הוא גדל. בתהליך החיברות האדם מגבש את מושג העצמי שלו ואת העצמי החברתי.
מי שמקנה את הערכים הם סוכני חיברות (הורים בראש ובראשונה, לאחר מכן מורים, חברים, ואמצעי תקשורת).

· חיזוק ע"י תגמול חומרי - מפחית את הנכונות להתנהג כך ללא התגמול. חיזוק התנהגות פרו-חברתית

תגמול חברתי (שבח, חיבוק) - מגביר את ההתנהגות.
ההסבר לפי תיאוריית הייחוס הוא שבשני המצבים האדם מסתכל על עצמו מבחוץ ומנסה להבין מדוע התנהג כך. תגמול חומרי בולט ולכן ההסבר הוא שהתנהג ככה בגלל התגמול, תגמול חברתי לא בולט ולכן האדם יחשוב שעשה זאת כי הוא רצה.

· ענישה מלמדת את הילד מה לא לעשות, אבל לא מה כן לעשות, היא גם ברת-השפעה כל עוד הגורם המעניש בסביבה. הופמן מציע במקום חינוך/שכנוע אינדוקטיבי (מלמדים את הילד משחק תפקידים לשים את עצמו במקום הזולת ולהרגיש מה ההשלכות של ההתנהגות שלו). הענשת התנהגות אנטי-חברתי

3 יתרונות (שהם החסרונות של העונש): הילד לומד מה מרגיש הזולת לכן יוכל לעזור לו בהמשך, הילד לומד מהי התנהגות פרו חברתית רצויה, הילד מבין מה מרגיש הזולת ולכן לא צריך עליו פיקוח תמידי, יהיו לו רגשות אשם.

· ילדים מחקים אנשים שהם תופסים כחשובים, ובעיקר אם הם צפוי בהם מקבלים גמול.
ההשפעה הגבוהה ביותר היא למודל שיש לו מערכת יחסים חמה וארוכה עם הלומד, וזה קורה גם רק אחרי שלב התפתחותי מסויים אצל הילד.
יותר חשוב מה המודל עושה ממה שהוא אומר

הנורמות נלמדות ע"י נורמות חברתיות ונורמות אישיות

· - חוקי התנהגות וכללים שהחברה קובעת, ובאמצעות זאת מגדירה התנהגות שהיא מעודדת וכזו שהיא מגנה. הנורמות נלמדות בתהליך החיברות. נורמות חברתיות
הנורמות מאפשרות לנו לדעת למה אחרים מצפים מאיתנו, וללמוד לצפות מעצמנו בהתאם. דוגמה לנורמה חברתית רלוונטית לאישיות פרו חברתית היא אחריות חברתית - אנשים צריכים לעזור למי שתלוי בהם. לא משפיע על כולם.

· נורמות אישיות - חוקי התנהגות וכללים שאדם קובע לעצמו. הנורמות אלו ישפיעו על תחושת המחויבות המוסרים לפעול בצורה מסויימת, וכתוצאה מכך ישפיעו על מתן עזרה.

# data[].attributes.attachment_link.title
פסיכולוגיה חברתית: התנהגות פרו חברתית

# data[].attributes.attachment_link.description
פסיכולוגיה חברתית: התנהגות פרו חברתית התנהגות פרו חברתית - כל פעולה רצונית לטובת הזולת, שאינה נעשית בציפייה ל גמול מיידי מוחשי. (למשל, תרומה, הושטת עזרה, שיתוף פעולה). התנהגות זולתנית (אלטרואיסטית ) - פעולה מרצון לטובת הזולת שאינה נובעת ממניעים אנוכיים ואינה מכוונת להשיג גמול כלשהו (ההבדל מול התנהגות פרו-חברתית הוא שכאן אין שום גמול).

# data[].attributes.body
1.התנהגות פרו חברתית היא כאשר צרכיו של הזולת
נתפסים כקודמים לצרכים שלך.
מטלת סיכום לפרק התנהגות פרו חברתית.docx

2.זוהי התנהגות המכוונת
לרווחת הזולת, ולעזור לאחר בלי לצפות לתגמול מיידי או מוחשי.
מטלת סיכום לפרק התנהגות פרו חברתית.docx

3.התנהגויות הקשורות ברצון לסייע לאחר
איך לעודד התנהגות פרו חברתית* בגיל הרך - מרכז דרור לנפש

4. פעולה המתקיימת במטרה להטיב עם אדם אחר.
התנהגות פרו-חברתית Flashcards - Quizlet

5. התנהגות פרו⁻חברתית היא פעולה של הפניית רגשות והתנהגויות חיוביים כלפי אדם אחר.
מה זה התנהגות פרו חברתית בגיל הרך - מילון עברי עברי - מילוג

# data[].attributes.headline
התנהגות פרו חברתית

# data[].attributes.subject
התנהגות פרו חברתית

# data[].attributes.body
1.המונח התנגהגות פרו חברתית הוטבע בשנבות השבעים המושג המונגד  הוא התנגות אנטי חברתית כלומר  אנטי נגד פרו התנגות חיוהיות מאוד
מקור u בנק
2.מקור ויקפדיה
3.מילוג
4.פסיכולגיה חברתית
5.מכלול
הראל חפץ

# data[].attributes.body
התנגות בסרטון היא התנהגות פרו חברתית
שווה מאוד לפעול בהתנגות פרו חברתית בעיקר בשביל הסביבה וגם בשביל עצמך לתחושה הטובה
השפעות של התנגות הפרו חברתית זה בעיקר זה שהסביבה נהיית יותר טוב
הראל חפץ

# data[].attributes.body
כן, ההתנהגות הפרו חברתית התחילה באדם הראשון, שראה ילד נופל מסקייטבורד ובמקום להתעלם ולהמשיך הלאה הוא בחר לעזור לילד לקום ולהרים לו את מה שנפל, ההשפעה של העזרה הזו היא התחושה הטובה שעזרת למישהו וגם שעזרו לך כמו שאז הילד שנפל הודה לו וממש אחרי כמה שניות ראה מישהי אחרת ב"מצוקה" ובגלל ההרגשה הטובה שהאדם הביא לו כשעזר לו, הוא החליט מיד לעזור לאישה המבוגרת לסחוב את הקניות ולעבור את הכביש. לפי דעתי, ואני חושבת שעוד המון אנשים חושבים כמוני שווה לפעול כך, כי תמיד צריך לחשוב מה היה קורה אם המצב היה הפוך, וכולם היו רוצים שיעזרו להם.

# data[].attributes.body
לפי דעתי, זה מעשה טוב מאוד, שכיף לראות אותו ומעיד על כך שמי שעשה את זה, מחפש לעשות טוב לאחרים למרות שהוא יודע שהוא לא יקבל תמורה.

# data[].attributes.headline
1.נותן תחושה מאוד טובה של ערך עצמי ומסוגלות

# data[].attributes.subject
1.נותן תחושה מאוד טובה של ערך עצמי ומסוגלות

# data[].attributes.body
2.אנשים שפעילים פרו חברתית לפעמים מפסידים יותר דבריים שהיו יכולים להאשיר לעצמם
3.כאשר אדם פעיל הוא מרגיש טוב קורה לו דברים טובים הכול יותר טוב
4.ותמיד צריך לזכור שאם אנחנו עוזרים לאחר הכול יחזור אלינו
5.צריך לזכור שאלוהים רואה הכול ושגלגל מסתובב פעם אפשר להיות למעלה ופעם למטה ושתהיה למטה תרצה שיעזרו לך
הראל חפץ

# data[].attributes.body
כן, ניתן לצפות פה בהתנהגות פרו חברתית במשך כל השרשרת.
ישר כשהילד נפל, האדם לא התלבט בכלל ובא לעזור לו למרות שהוא לא היה מקבל מזה דבר, ככה במשך כל השרשרת. השפעותיה במהלך הסרטון היו נראות לעין בתור ״קארמה״ ברגע שאדם אחד עזר לאחר- כך גם עזרו לו.
לדעתי כדאי לנהוג ככה, זאת דרך חיים נכונה. גם בלי החשיבה שאם נעזור יעזרו לנו, אם כל העולם יתנהג ככה לאט לאט, נוכל לחיות בעולם טוב יותר ועוזר גם בלי לצפות חזרה.

# data[].attributes.body
אני בחרתי בתמונה הזאת כי אפשר לראות את החיוך על הפנים שלה שמעיד על זה שהיא מאושרת כמו אדם שגם נוקט וגם מקבל התנהגות פרו חברתית, וגם היא נורא מתרגשת, כמו אדם שזוכה לקבל התנהגות פרו חברתית.

# data[].attributes.body
1. לפי דעתי זו התחושה הטובה שנגרמת אחרי שאנחנו עוזרים לאדם.
2. לשים את עצמך במקום שלו, ואתה יודע שאם זה היה הפוך היית רוצה שמישהו יעזור לך, וינקוט בהתנהגות פרו חברתית.
3. המחשבה שאם זה היה מישהו שקרוב אליך, היית ישר עוזר לו.
4. אפילו בשביל לדעת שעשית טוב, ומתישהו תקבל תמורה.
5. להוות דוגמא, ולדעת שבמקום להתעלם, פעלת.
לפי דעתי מרוויחים מכך תחושת סיפוק, שיכולה לעזור לעצב או סתם ליום רע, ומפסידים מזה חלק מהזמן שלך.

# data[].attributes.body
https://youtu.be/Y5G_AXvK0js
תמיד כשאנירואהסרטוניםכאלה זה ממיס לי את הלב וגורם לי לרצות להתנהג ככה גם סתםככה, וזאת התהגות פרו חברתית בעיניי.

# data[].attributes.attachment_link.title
סרטון מרגש על נתינה לאחר

# data[].attributes.attachment_caption
ראיתי את התמונה הזאת  וחיברתי אותה מאוד לשונה כי בעיניי היא תמונה מתוקה של ילדים עם אושר אמיתי, וזאת המטרה של התנהגות פרו חברתית.

# data[].attributes.body
רא

# data[].attributes.body
1. הרגשת הסיפוק המגיעה אחרי נתינת העזרה.
2. הרצון שיעזרו גם לך אם היית במקומו.
3. הרצון לתת דוגמא כדי לגרום לאנשים אחרים לעשות את זה גם.
4.כבוד כלפי כל אדם, חינוך שאננחנו מקבלים מגיל קטן ומאמינים בו.
5.לפעמים נעזור לאדם כי אנחנו יודעים שאם אנחנו לא נעזור, יש מצב שאף אחד לא יעזור.
לדעתי אין הרבה מה להפסיד, פירטתי על סיבות ההרווחה ואני חושבת שדבר שבו אנחנו לא מפסידים או מפסידים פחות ממה שאנחנו מרוויחים הוא מחייב לעשייה.