# data[].attributes.body
Bl.a. i hvordan Padlet kan bruges

# data[].attributes.attachment_link.description
Didaktika er efteruddannelseskurser til undervisere på EUD. Alle kurser handler om didaktik og giver håndgribelige bud på, hvordan du let kan eksperimentere med didaktik i hverdagen. Didaktika er også til pædagogiske ledere, der gerne vil arbejde med lærernes kompetenceudvikling.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Fra 1. januar 2022 trådte den nye terminologi på erhvervsuddannelsesområdet i kraft. Hensigten med den nye terminologi er blandt andet at undgå, at begrebet praktik forveksles med begreberne virksomhedspraktik og jobpraktik.

Udgangspunktet for den nye terminologi er, at en elev betegnes som "elev", indtil denne har indgået en uddannelsesaftale eller bliver optaget i skoleoplæring (tidl. skolepraktik), hvorefter denne vil blive betegnet som "lærling". Dog kan et fagligt udvalg beslutte at fortsætte med at kalde deres elever for "elever" gennem hele uddannelsen.

Ændringen i terminologien betyder, at der skal foretages opdateringer af materialer og lovgivning hos Børne- og Undervisningsministeriet, AUB, faglige udvalg, erhvervsskoler m.fl. Opdatering af relevant materiale vil foregå løbende. Børne- og Undervisningsministeriets materiale forventes at være opdateret per 1. juli 2022.

Oversigt over ændring af terminologi for erhvervsuddannelser

Elev i grundforløb uden uddannelsesaftale

Elev med uddannelsesaftale/ i praktik

Lærling/ Elev

Praktikplads

Læreplads

Praktikuddannelse

Oplæring

Praktik i udlandet

Oplæring i udlandet

Praktikpladssøgende

Lærepladssøgende

Praktikophold

Oplæringsophold

Praktikvirksomhed

Oplæringsvirksomhed

Praktikerklæring

Erklæring om oplæring

Praktikpladstilsagn

Lærepladstilsagn

Praktikregler

Regler om oplæring

Skole- og praktikdele

Skole- og oplæringsdele

Skolepraktik

Skoleoplæring

Skolepraktikydelse

Skoleoplæringsydelse

Praktikpladsopsøgende arbejde

Lærepladsopsøgende arbejde

Praktikcenter

Skoleoplæringscenter

Praktikpladsafhængigt arbejdsgiverbidrag

Lærepladsafhængigt arbejdsgiverbidrag

Ankenævnet vedrørende Praktikvirksomheder

Ankenævnet vedrørende Oplæringsvirksomheder

# data[].attributes.attachment_link.description
Fra 1. januar 2022 trådte den nye terminologi på erhvervsuddannelsesområdet i kraft. Hensigten med den nye terminologi er blandt andet at undgå, at begrebet praktik forveksles med begreberne virksomhedspraktik og jobpraktik. Udgangspunktet for den nye terminologi er, at en elev betegnes som "elev", indtil denne har indgået en uddannelsesaftale eller bliver optaget i skoleoplæring (tidl.

# data[].attributes.headline
Plakater om Refleksion i praksis - Schön

# data[].attributes.subject
Plakater om Refleksion i praksis - Schön

# data[].attributes.body
https://docs.google.com/presentation/d/15DOTDIOH24IK6n9_ucQIEZsQsA0ERVy8/edit#slide=id.p1

# data[].attributes.body
Rummet, hvor I finder ressourcer: https://moodle.zbc.dk/course/view.php?id=50992

# data[].attributes.body
Podcast-serie om Praksisrelateret Undervisning

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Denne episode handler om praksisrelateret undervisning i EUD. En praktiker og en ekspert taler om, hvordan du som lærer bedst etablerer en synlig forbindelse mellem teorien i klasselokalet og den praksis, eleverne møder, når de er i praktik. Du får eksempler på, hvordan du konkret kan arbejde med at gøre din undervisning praksisnær via eksempler, casearbejde og simulation. Eksperten er lektor Vibe Aarkrog. Praktikeren er Bettina Rasmussen, som er lærer på SOSU H. Vært er Karin Eckersberg.

# data[].attributes.attachment_link.description
Denne episode handler om praksisrelateret undervisning i EUD. En praktiker og en ekspert taler om, hvordan du som lærer bedst etablerer en synlig forbindelse mellem teorien i klasselokalet og den praksis, eleverne møder, når de er i praktik. Du får eksempler på, hvordan du konkret kan arbejde med at gøre din undervisning praksisnær via eksempler, casearbejde og simulation.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1 Definition af pædagogiske begreber I tekster om reformen af erhvervsuddannelserne anvendes en række pædagogiske begreber. Undervisningsministeriet beskriver i dette notat, hvordan ministeriet forstår og definerer disse begreber. Definitioner og eksempler er ment som inspiration, og de kan anvendes som retningsgivende, når undervisningen skal planlægges. Indhold Definition af pædagogiske begreber... 1 Praksisbaseret, praksisnær og praksisrelateret undervisning... 1 Anvendelsesorienteret undervisning... 2 Tværfaglighed... 3 Helhedsorienteret undervisning... 3 Problemløsning... 4 Differentiering... 5 Fagligt og socialt fællesskab... 6 Fagligt fællesskab... 6 Socialt fællesskab... 7 Kollaborativ undervisning... 7 Praksisbaseret, praksisnær og praksisrelateret undervisning I Bekendtgørelse om erhvervsuddannelser anvendes begreberne praksisbaseret, praksisnær og praksisrelateret. Begreberne drejer sig alle om at skabe en forbindelse mellem indholdet af undervisningen på erhvervsskolen og praksis inden for det pågældende erhverv, eller om at gennemføre den teoretiske og den praktiske undervisning med så stor sammenhæng som muligt. Den praksis, som undervisningen relaterer sig til / er baseret på / er nær på er den praksis, eleverne fx møder i virksomhederne eller i skolernes praktikundervisning. Skolerne kan vælge at bruge det eller de begreber, som de finder naturligt. et med en praksisbaseret -nær eller -relateret undervisning er at øge elevernes motivation for at lære og deres udbytte af undervisningen. Antagelsen er, at elevernes motivation for at lære øges, hvis de kan se, at de har behov for at lære noget, at det, de lærer, giver mening for dem, og at de kan bruge det, de lærer. Det antages endvidere, at eleverne bedre vil kunne forstå og huske, hvad de har lært, hvis de 1

2 som led i læringen forstår og afprøver, hvordan det lærte kan anvendes i praksis inden for erhvervet. Endelig formodes det, at elevernes bedst lærer sammenhængen mellem teori og praksis, hvis den teoretiske undervisning foregår så tæt som muligt på eller i praksis. Praksisbaseret -nær eller -relateret undervisning betyder, at undervisningen på en eller anden måde har nær forbindelse til praksis. Praksisbaseret -nær eller -relateret undervisning kan fx have følgende former Undervisningen foregår i en praksis i en virksomhed eller i skolens værksted, hvor eleverne skal udvikle en færdighed eller en kompetence. Undervisningen efterligner situationer i praksis, fx gennem simulationer og rollespil. Undervisningen drejer sig om indlæring af teoretisk viden fx et princip eller en regel, og eleverne og eller læreren inddrager eksempler fra praksis, hvor den teoretiske viden kan bruges. Undervisningen drejer sig om, at eleverne skal løse en arbejdsopgave eller et problem inden for erhvervet og i den forbindelse inddrager teoretisk viden fra undervisningen. Anvendelsesorienteret undervisning et med anvendelsesorienteret undervisning er at fastholde og motivere elevene og at understøtte elevernes faglige udbytte. Det formodes at være motiverende for eleverne, at de kan se og forstå anvendelsen af det, som de lærer. Derudover er der tale om en højere grad af læring, når eleverne lærer at anvende det, der undervises i, herunder også at anvende teoretisk viden. Anvendelsen af faget eller emnet kan også bruges til at øge elevernes teoretiske forståelse. Anvendelsesorientering betyder, at undervisningen er rettet mod, at eleverne skal lære at anvende det, de har lært. I anvendelsesorienteret undervisning inddrages omverdenen i undervisningen. Anvendelsen af de emner, der er genstand for undervisningen, inddrages, eller undervisningen drejer sig om anvendelsen af emnerne. Det, man lærer, kan anvendes i flere sammenhænge, fx: erhvervsmæssige sammenhænge andre fag, fx. grundfag, erhvervsfag og uddannelsesspecifikke fag samfundsmæssige/samfundsborger sammenhænge elevernes dagligdag Undervisningen kan omfatte en specifik anvendelse af et teoretisk emne. Undervisningen kan også tage afsæt i undersøgende og eksperimenterende arbejdsformer. I den anvendelsesorienterede undervisning når eleverne frem til en forståelse, som peger ud over undervisningssituationen, f.eks. mod arbejds- og voksenlivet. Samtidig er den anvendelsesorienterede undervisning baseret på fagets egen viden og kunnen. Det er vigtigt, at anvendelsen af faget omfatter emner og problemstillinger, som har autentisitet både personligt, samfundsmæssigt og fagligt. 2

3 Udgangspunktet kan være elevernes viden og erfaringer fra andre sammenhænge, eller eksempler fra praksis kan anvendes til at reflektere over praktisk og teoretisk viden. Praktiske øvelser kan kobles til elevernes teoretiske forståelse for at skabe bedre forudsætninger for elevernes læring og motivation. Det kan være lettere at forstå udregning af rette vinkler og beregning af materialeforbrug, hvis undervisningen er kombineret med en opgave om at lægge et gulv. Tværfaglighed et med tværfaglighed er at eleverne får mulighed for at løse problemstillinger eller opgaver fra det virkelige liv på en realistisk måde, idet man i en sådan løsning vil skulle inddrage forskellige fag. På denne måde understøtter en tværfaglig undervisning, at eleverne oplever undervisningen som meningsfuld. Forskning og erfaring viser, at det øger elevernes motivation og indlæring, hvis de i undervisningen kan se meningen med det, de skal lære. Når undervisningen tilrettelægges på tværs af flere fag i uddannelsen, har den fokus både på fagenes egen faglighed og på de sammenhænge, de optræder i inden for uddannelsen. Når undervisningsforløb tilrettelægges på tværs af uddannelser, medvirker tværfaglighed til, at eleverne oplever en rummelig arbejdskultur, idet de erfarer, hvordan de i udøvelsen af deres fremtidige opgaver i erhvervene skal indgå i samarbejde med andre fags fagligheder. I tværfaglig undervisning inddrages faglige elementer fra forskellige fag eller uddannelser. En tværfaglig undervisning kan tilrettelægges for elever enkeltvis eller på hold, hvor elever fra samme eller forskellige hold kan deltage. Tværfaglig undervisning kan være på tværs af fag. Et eksempel er, når undervisning i nivellering og matematik gennemføres sammen, fordi der er mange beregninger i nivellering. Tværfaglighed kan også forekomme på tværs af uddannelser, der har en fælles faglighed. Denne form for tværfaglighed kan fx skabes via et forløb, hvor elever fra forskellige uddannelser indgår med forskelligt fokus og læringsmål og på den måde får kendskab til hinandens kompetencer og faglighed. Helhedsorienteret undervisning et med helhedsorienteret undervisning er at understøtte elevernes motivation og faglige udbytte af undervisningen. et er endvidere at sikre, at eleven tilegner sig viden, færdigheder og kompetencer gennem de helheder, som er naturlige i uddannelsen. Antagelsen er, at eleverne øger deres lyst til at lære, hvis de oplever, at undervisningen er tilrettelagt i meningsfyldte forløb, som knytter an til 3

4 noget, der er kendt fra virkeligheden. Derudover er formålet, at eleverne gennem den helhedsorienterede undervisning lærer at bruge deres teoretiske og praktiske færdigheder i sammenhænge. I den helhedsorienterede undervisning tilrettelægges læringsforløb med udgangspunkt i helheder, og knytter sig dermed til en forståelse af, at verden uden for skolen ikke er opdelt i fag og delelementer. Den helhedsorienterede undervisning ønsker så at sige at afspejle den sammensatte verden, som eleverne skal bruge deres faglige teoretiske og praktiske færdigheder i. En helhedsorienteret undervisning kan tilrettelægges i forskellige slags helheder. Helhederne kan for eksempel være sammensat med elementer fra: forskellige uddannelser grundfag og erhvervsfag uddannelsens skoledel og praktikdel forskellige faglige emner indenfor ét fag fag og elevernes erfaringer fra fx fritid, fritidsjobs og tidligere skoleundervisning Et eksempel på et helhedsorienteret undervisningsforløb er, når elever fra forskellige uddannelser fx murer-, tømrer- maler- og elektrikerafdelingen arbejder sammen om et projekt, fx at bygge et hus. De skal hver for sig bruge deres teoretiske og praktiske faglighed og planlægge deres faglige samarbejde omkring byggeprojektet. Et andet eksempel fra landbrugsuddannelsen illustrerer, at man kan træne ét fags discipliner i meningsfulde praksisnære helheder: Hvad koster det at gøde den mark, som er vist på satellitbilledet? (Med angivelse af målestoksforhold). For at løse opgaven skal eleven arbejde med forskellige matematiske discipliner, men i en helhed, som vil være typisk for erhvervet. Problemløsning et med at inddrage problemløsning i undervisningen er, at eleverne lærer at anvende det, de lærer, til at løse problemer. Det gælder både almene og erhvervsfaglige problemer og gerne problemer, som har en tydelig kobling mellem skoleundervisning og praktikuddannelse. Der kan også være tale om problemer inden for det specifikke fag. Problemløsning er den proces at nå et mål, som ikke kan nås alene ved automatisk brug af velkendte rutiner, men som også kræver en tankemæssig aktivitet. Problemløsning indeholder et samspil mellem at handle og at reflektere over disse handlinger. Problemløsning er en proces, der har en udgangssituation (problemet) og en målsituation (løsningen). Problemer kan være mere eller mindre veldefinerede i forhold til, hvor præcist udgangssituationen, målsituationen og de mulige handlinger er. 4

5 I problemløsningsprocesser indgår også oplevede eller erfarede problemer fra praksis. I elevernes arbejde med løsning af problemet vægtes, at eleverne kan inddrage og anvende relevante metoder og begreber fra det/de fag, der undervises i. I problemløsning inddrages det, at eleven ved nærmere eftertanke/refleksion bliver bevidst om, at den sædvanlige måde at opfatte et situation på ikke er helt så indlysende eller velbegrundet, som det umiddelbart fremstår. En merkantil elev kan fx have haft en ubehagelig oplevelse med utilfredse kunder (udgangssituation). Eleven tænker over denne situation og formulerer problemet samt overvejer, hvordan man kan ændre situationen og tackle de utilfredse kunder på en mere tilfredsstillende måde (målsituation). Problemet kan fx løses ved, at eleven i faget dansk reflekterer over forskelige kommunikative strategier (mulige handlinger). Differentiering et med differentiering er, at alle eleverne uanset forudsætninger motiveres for at lære og udvikler deres kompetencer bedst muligt. Differentiering betyder at gøre forskel på. I en pædagogisk sammenhæng betyder differentiering, at man tilpasser undervisningen til forskellige elevforudsætninger. Elevforudsætninger omfatter fx faglige forudsætninger, sociale forudsætninger og læringsstile. Differentiering omfatter undervisningsdifferentiering, der også kaldes pædagogisk differentiering, og niveaudeling. Undervisningsdifferentiering Undervisningsdifferentiering eller pædagogisk differentiering betyder, at eleverne arbejder med de samme læringsmål og samme niveau, men at undervisningen giver mulighed for, at eleverne kan nå læringsmålene på forskellige måder, i forskellige tempi og i forskellig grad. I tilrettelæggelsen og gennemførelsen af undervisningen tilpasser læreren undervisningsformen og elevernes arbejde med stoffet til elevernes forudsætninger. Læreren kan fx differentiere ved at forklare stoffet på forskellige måder, give feedback til eleverne på forskellige måder, eller ved at eleverne arbejder med stoffet på forskellige måder. Niveaudeling Niveaudeling betyder, at eleverne inddeles i forhold til, hvilket læringsmål og niveau de skal nå fx F-, E- eller D-niveau. Skolen kan enten vælge en organisatorisk differentiering, der betyder, at eleverne i det enkelte klasselokale skal nå samme læringsmål og niveau, fx undervisning i engelsk på E-niveau. Eller læreren/ lærerne kan undervise på flere niveauer i ét klasselokale. Fx kan dansklæreren gennemføre 5

6 undervisning på niveauer E og D i et klasselokale ved at lade eleverne på det ene niveau arbejde selvstændigt med et emne, medens han forklarer nyt stof for eleverne på det andet niveau. Niveaudeling udelukker ikke behovet for undervisningsdifferentiering, idet tilrettelæggelse og gennemførelse af et hvilket som helst undervisningsforløb indebærer, at læreren tager udgangspunkt i og tilpasser undervisningen til elevernes forskelligartede forudsætninger. Fagligt og socialt fællesskab et med et fagligt og socialt fællesskab er at gøre erhvervsuddannelserne til et attraktivt uddannelsesvalg og at fastholde eleverne i erhvervsuddannelserne. Antagelsen er, at læringen øges, når fællesskabet omfatter noget fagligt, idet fællesskabet giver rigere mulighed for refleksion og for at lære af andre elevers erfaringer og kompetencer. Definition og eksempler Fagligt fællesskab Et fagligt fællesskab kan både være fællesskab mellem uddannelser, der har en faglighed til fælles, og fællesskab mellem elever om noget fagligt. Et eksempel på faglige fællesskaber mellem uddannelser er fagretningerne i grundforløbets første del, hvor de generelle erhvervsfaglige kompetencer, opnås i fællesskab med elementer fra forskellige hovedforløb og erhverv. Fagretningerne indeholder således et fællesskab mellem uddannelserne og erhvervsfagene, fordi fagligheden i fagretningerne er fælles for uddannelserne og grundforløbets første del. Eksempel En fagretning som Bæredygtigt hus vil kunne indeholde flere projekter bl.a. Legehus. I denne fagretning og i dette projekt er der et fagligt fællesskab mellem erhvervsfagene: Arbejdspladskultur, samfund og sundhed, metodelære, dokumentation og faglig kommunikation. Disse fag indgår i en primært praktisk undervisning om indretning af en byggeplads, opførelse af hus, udførelse af installationer og overholdelse af sikkerhedsforskrifter. I projektet Legehus bliver der skabt et fagligt fællesskab med byggepladsen i fokus for elever, der har ønske om forskellige uddannelser, fx murer, tømrer, vvs, elektriker og maler. De unge får mulighed for at dele viden, samarbejde og stille spørgsmål, der bygger på andres viden og reflektere over denne viden. Forløbet, der har specifikke faglige mål, der er fælles for alle elever, skal kvalificere elevernes fremtidige valg af uddannelse. Det faglige fællesskab giver også mulighed for, at eleverne udvikler en faglig identitet. 6

7 Legehus indeholder begge former for fagligt fællesskab. Det indeholder et fællesskab mellem flere uddannelser på byggepladsen, og det indeholder et fællesskab mellem eleverne om byggepladsens og erhvervsfagenes faglighed. Definition: Socialt fællesskab Et socialt fællesskab skabes mellem to eller flere personer, der udvikler og vedligeholder sociale relationer. Skal dette foregå i et undervisningsmiljø, skal de unge være sammen og følge et forløb, som er langt nok til, at relationerne dannes. Grundforløbets første del er et eksempel på et forløb, hvor det sociale fællesskab er et bærende element. Fagretningerne danner grundlag for skolernes holddannelser, hvor eleverne er sammen om at deltage i aktiviteter, der foregår i forbindelse med grundforløbets undervisning fx virksomhedsbesøg, sociale arrangementer mv. Eleverne går på samme forløb i et halvt år, og aldersspredningen er lille. Forløbet har således gode vilkår for at skabe et ungdomsuddannelsesmiljø, hvor eleverne danner relationer og sociale fællesskaber. Kollaborativ undervisning et med kollaborativ undervisning er at øge elevens læring, at træne eleven i at samarbejde og at styrke undervisningen i idéskabelse. Kollaborativ undervisning antages at kunne bidrage til elevernes læring, og til at de udveksler viden og erfaringer. Nødvendigheden af at kunne samarbejde forventes udviklet i undervisning, hvor eleverne er afhængige af hinanden for at kunne løse opgaverne. Det formodes endvidere, at elevernes evne til at udtænke nye idéer eller beslutte løsninger på udfordringer udvikles i et samarbejde, hvor de kan inspirere hinanden. Definition og eksempler Kollaborativ betyder samarbejdende. I kollaborativ undervisning arbejder eleverne sammen mod et fælles mål, og eleverne oplever, at de er indbyrdes afhængige af hinanden i arbejdsprocessen. Både videndeling og kommunikation mellem deltagerne er vigtige elementer i en samarbejdende praksis. Det er vigtigt, at eleverne har oplevelsen af et fælles ansvar for, at målet bliver nået. Et eksempel på kollaborativ undervisning er, når en gruppe elever skal fremstille en buffet. Gruppen afgør i fællesskab, hvilke retter, der indgår i buffeten. Eleverne er indbyrdes afhængige, fordi en person alene ikke kan nå at fremstille alle retter og sikre, at de er varme til tiden. Hvis én elev er ansvarlig for økonomien, en anden for ernæringssammensætningen og en tredje for gæster med diæt, har eleverne 7

8 brug for de andres viden for at kunne overholde alle krav, ligesom de har brug for at diskutere og beslutte alle elementer af produktionen. 8

# data[].attributes.attachment_link.title
Definition af pædagogiske begreber. Indhold. Praksisbaseret, praksisnær og praksisrelateret undervisning. Pædagogiske begreber, oktober PDF Free Download

# data[].attributes.attachment_link.description
1 Definition af pædagogiske begreber I tekster om reformen af erhvervsuddannelserne anvendes en række pædagogiske begreber. Undervisningsministeriet beskriver i dette notat, hvordan ministeriet forstår og definerer disse begreber. Definitioner og eksempler er ment som inspiration, og de kan anvendes som retningsgivende, når undervisningen skal planlægges. Indhold Definition af pædagogiske begreber...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Projektet skal samle viden og erfaringer om den praksisnære og anvendelsesorienterede undervisning i folkeskolen samt komme med anbefalinger og inspiration til, hvordan skoler og medarbej...
Læs mere

# data[].attributes.attachment_link.description
Projektet skal samle viden og erfaringer om den praksisnære og anvendelsesorienterede undervisning i folkeskolen samt komme med anbefalinger og inspiration til, hvordan skoler og medarbej... Læs mere

# data[].attributes.attachment_link.title
Praksisbaseret og anvendelsesorienteret undervisning - EUD | emu danmarks læringsportal

# data[].attributes.attachment_link.description
På erhvervsuddannelsesområdet anvendes begreberne praksisbaseret, praksisnær og praksisrelateret. Begreberne drejer sig alle om, at skabe forbindelse mellem indholdet af undervisningen på erhvervsskolen og praksis inden for det pågældende erhverv eller om at skabe så stor sammenhæng som muligt melle…

# data[].attributes.body
https://padlet.com/zholes8oe1/gigxqevqvcdkvb6z

# data[].attributes.body
Lav jeres egen Padlet, der skal bruges gennem modulet. Se her hvordan du arbejder med Padlet https://skoletubeguide.dk/project/padlet/

# data[].attributes.body
https://docs.google.com/presentation/d/1UC7wqBdzU1AH0QUbsUt7TIL5l5WpYDeH/edit#slide=id.p6

# data[].attributes.body
08:30-09:00 - Intro til Modulet og især virksomhedspraktik
09:00-09:30 - Blå bog for holdet
09:30-09:45 - Pause
09:45-11:00 - Refleksion i og over praksis
11:00-11:30 - Besøg af hemmelig gæst
11:30-12:15 - Frokost
12:15-14:15 - Egen undersøgelse ift. virksomhedspraktik
14:15-14:30 - Opsamling på dagen