# data[].attributes.attachment_link.readable_text
(כתבה: חגית הורוביץ) מהו כוחו של ניגון בספרות? האם הניגון המטפורי אכן משתלב עם עולם הציורים הלשוניים הרוחש לעבר משמעות היצירה? כיצד ניתן להבין באמצעותו את החיים סביבנו ואת הצורך שלנו לשמור חלקים מעצמנו ומתרבותנו עבור בני הדורות הבאים? כדי לעמוד על כוחו ומשמעותו חשוב להקשיב לצלילי כינורו של יעקב בסיפור הקצר "כינורו של רוטשילד" של צ'כוב, ולדמיין את ניגון הטעמים המיוחד של דודה רוזה במסה "מתכון לגפילטע- פיש" מאת אריאל הירשפלד.
נִגּוּנִים /פניה ברגשטיין
"שְׁתַלְתֶּם נִגּוּנִים בִּי, אִמִּי וְאָבִי,
נִגּוּנִים מִזְמוֹרִים שְׁכוּחִים.
גַּרְעִינִים; גַּרְעִינִים נְשָׂאָם לְבָבִי -
עַתָּה הֵם עוֹלִים וְצוֹמְחִים."
המסע להכרת כוחו של הניגון ביצירות
פניה ברגשטיין בשירה " ניגונים" קושרת בין משמעות מזמורי ילדותה לזיכרונות ההווה באמצעות מטפורות של גרעינים שעולים וצומחים בתוך הלב הרוטט מצער הפרידה מהמשפחה. ניגון הלב נוגע בהדרגתיות בנפש השומע ומבטיח לעצמו המשכיות אישית ותרבותית. שיר זה העוסק בכוחו של הניגון במבט לדורות הבאים, מזכיר את תפקיד הנגינה בסיומו של הסיפור: " כינורו של רוטשילד" כאשר יעקב משמר את המשכיות מורשת צערו ונשמתו באמצעות הורשת הכינור והניגון לרוטשילד. נושא ההורשה וההמשכיות התרבותית עולה גם במסה : "מתכון לגפילטע- פיש". המספר מבקש מדודתו שתלמד אותו את סודות המתכון כדי ש"לא יאבד הידע הזה עם מותה" במסע מטפורי זה מסתבר לו שכדי לנגן היטב את נפשו ולהגיע לתוצר מושלם אין די בחומרי גלם. "יש להבין את הנשימות המחברות ביניהן" את שילוב הטעמים המיוחד בין הפלפל, הסוכר והמלח.

ציוד לדרך: כיתת מחשבים או מחשב מרכזי וטלפונים

מיומנויות נדרשות: הכרות עם (מסמך שיתופי)

פעילות מקדימה: לאחר הקריאה הקולית בכיתה וההכרות הראשונית עם היצירות (או עם חלקן), יש לחלק את הכיתה לקבוצות על פי יצירות (או על פי חלקי יצירות) ולבקש מהתלמידים להעתיק למסמך שיתופי משפטים העוסקים במוטיב הנגינה ולעמוד על משמעותן ביצירה. (על פי הטבלה)
בבית: שאלה אישית רלוונטית לעולמו של הלומד: (שאלת עמ"ר)
במליאה: הקבוצות יעלו את המסמכים השיתופיים ללוח הכיתתי, כדי להציג את יחסי הגומלין בין גיבורי היצירות לניגון האמנותי והמטפורי (יעקב, רוטשילד, הדוברת בניגונים), וכדי להתייחס למשמעותו של הניגון בכל אחת מהיצירות או בין חלקיה השונים של היצירה. מסקנות הדיון תכתבנה על גבי הלוח ותשמשנה בסיס לכתיבה אישית.
מחוון לבדיקת תשובה לשאלת עמ"ר: (הצעה)
תאר את מקומו של הניגון בחייך ? הדגם את טענתך והתייחס למשמעותו של הניגון על פי היצירות שלמדת בכיתה.

דוגמאות לביסוס הטענה (3 דוגמאות מפורטות )

50%

בדיקת איכות התשובה: האם קיימת התאמה בין הידע הנזכר לטענת הכותב (ביסוס העמדה המוצגת) ?

40%

לעיון נוסף:
הערה: מאחר ושאלות עמ"ר מבוססות על דעה אישית, ניתן לענות עליהן בדרכים שונות. בהתאם לכך תתקבלנה כל התשובות כל עוד נימוקי התלמיד יתבססו על עובדות נכונות.

הירשפלד, אריאל (2006). רישומים של התגלות. הוצאות עם עובד וחרגול.

המזכירות הפדגוגית (2017). "התאמת שאלות הבגרות למטרות הלמידה", איגרת מידע, חלק ב. משרד החינוך. אוחזר ב 6.10.19.

גולדברג, לאה (1975). "כינורו של רוטשילד". אמנות הסיפור: עיונים בצורות הסיפור הקצר ובתולדותיו. ספרית פועלים.

עוז, עמוס (1966). "הפסדי ענק: (על פתיחת הסיפור 'כינורו של רוטשילד' מאת צ'כוב)". מתחילים סיפור. כתר. עמודים 45-52.

צור, מוקי (2014) . פניה ברגשטיין: סיפורה של משוררת וחלוצה ומבחר משיריה. בעריכת לאה שניר. הקיבוץ המאוחד. עמודים 10, 12, 94-95.

קינן אהוד. "גוגל דוקס- המדריך למשתמש". Ynet 27.12.11. אוחזר ב 6.10.19 .

.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
הצגת כל הפוסטים מאת חגית הורוביץ

# data[].attributes.attachment_link.title
ניגון של טעמים: כינורו של רוטשילד ומתכון לגפילטע-פיש

# data[].attributes.attachment_link.description
(כתבה: חגית הורוביץ) מהו כוחו של ניגון בספרות? האם הניגון המטפורי אכן משתלב עם עולם הציורים הלשוניים הרוחש לעבר משמעות היצירה? כיצד ניתן להבין באמצעותו את החיים סביבנו ואת הצורך שלנו לשמור חלקים מעצמנו ומתרבותנו עבור בני הדורות הבאים? כדי לעמוד על כוחו ומשמעותו חשוב להקשיב לצלילי כינורו של יעקב בסיפור הקצר "כינורו של...

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=bKYlKQWObxo
מצגת לתלמידים

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
אתר תנ"ך ממלכתי

# data[].attributes.attachment_link.title
עמ"ר - ערכים מעורבות ורלוונטיות | אתר תנ"ך ממלכתי

# data[].attributes.attachment_link.title
כרטיסיות שאלות עמר מדעים

# data[].attributes.headline
גאוגרפיה אדם וסביבה

# data[].attributes.subject
גאוגרפיה אדם וסביבה

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
מערכת שידורים לאומית

# data[].attributes.attachment_link.title
שאלות עמ"ר | גאוגרפיה אדם וסביבה לכיתות י,יא,יב

# data[].attributes.headline
שאילת שאלות 

# data[].attributes.subject
שאילת שאלות 

# data[].attributes.attachment_link.title
לב לדעת - שאילת שאלות ושאלות הפנמה, הרב אורי ליפשיץ

# data[].attributes.headline
אמיתים לתנ"ך

# data[].attributes.subject
אמיתים לתנ"ך

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
אמיתי"ם לתנך

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
דברים אלו הם סיכום מתוך אתר לב לדעת

שאלות אלו מבקשות התבוננות אישית של התלמיד בנלמד.
קריאת הפסוקים מתוך עולמו, השקפתו ורגשותיו של התלמיד, באמצעותם יבין טוב יותר את הכתוב וטוב יותר את עצמו.
לימוד שאיננו נובע רק מהשכל, אלא מבקש את התלמיד במלואו.
השאלות נשאלות בעמדת ענווה של המורה הנותנת מקום לתשובות רבות אפשריות.
המורה שואל באותנטיות, בסקרנות והקשבה אמיתית.
כדאי להצמיד את שאלות ההפנמה לשאלות ידע וחשיבה.
ההפנמה לא מנותקת מהידע, אלא היא חלק מהלימוד, יוצאת מהפסוקים וחוזרת אליהם.

שימו לב לא לשאול שאלות חודרניות או אינטימיות מידי.
סוגים שונים ודוגמאות לשאלות:

שאלות יישום ורלוונטיות- התלמיד מתבקש לקחת את מה שלמד ולזהות בסביבתו היבט דומה, לקשר את הדברים אל המציאות.

דוגמה: שמות ב, כג- "ויאנחו בני ישראל מן העבודה ויזעקו ותעל שועתם אל הא-לוקים"

מה ההבדל בין אנחה לזעקה?

מדוע, לדעתך, לא נאמר שבנ"י זועקים אל ה'?

מתי בחיים שלך את נאנחת ומתי זועקת? מה חזק יותר? מהיכן מגיעה הזעקה?

ספרי על מקרה בו זעקת והרגשת שאת נענת ע"י הקב"ה?

שאלות הזדהות- התלמיד מבקש לשתף עם איזו דמות או ערך הוא מזדהה ולנמק.

דוגמה: סיכום ספר שופטים.

עם איזו דמות של שופט הזדהית לאורך הלימוד?

כיצד מתאר הכתוב את הדמות?

אלו תכונות של הדמות באות לידי ביטוי בדבריה ובמעשיה?

פרט עם אלו תכונות ומעשים שלו הזדהית

מה אתה רוצה לקחת מדמות זו לחייך שלך?

בשאלה מסוג זה מועברת באופן בהיר השאיפה לחפש בכל מקור של התורה מסר לחיינו. מהו המסר שאליו מכוונת אותי התורה כשהיא אומרת דבר זה?

מה את/ה לומד לחיי היומיום מפסוקים אלו?

פרשת קורח: (דוגמה זו גם היא לקוחה מאתר לב לדעת)

א. מה היו טענותיהם של קורח ועדתו כלפי משה ומה היו טענותיהם של דתן ואבירם? (ידע והבנה)

ב. האם לטענות אלו הייתה אחיזה במציאות? בסס את דבריך על הפסוקים, התייחס הן לטענות קורח והן לטענות דתן ואבירם (ניתוח, השוואה)

ג. 1. ציין שני מסרים שביקשה התורה ללמד אותנו בסיפור קורח ועדתו, הסבר דבריך ובסס אותם על הכתוב. (הבנת מסר)

1. בחר באחד מן המסרים. היכן בסביבתך ניתן ליישם לקח זה (אצלך, אצל חבריך או במצב אפשרי)? מה הקשיים ביישום הלקח וכיצד ניתן להתגבר עליהם? (יישום).

2. שאלות עולם פנימי-

עיסוק בעולמן הפנימי של הדמויות ומתוך כך בעולמו הפנימי של הלומד.

עם מה התמודד; מה עזר ל... לעשות את ...; אילו התלבטויות, אילו תכונות אופי נדרשות בכדי...

דוגמה: שמואל נדרש ללכת ולהמליך את דוד למלך תחת שאול.

איזו התמודדות פנימית נדרשת משמואל? כיצד רואים זאת בכתוב?

מה הקונפליקט אתו מתמודד שמואל?

מה עזר לשמואל ללכת על אף הקושי?

מה ניתן ללמוד מכך על שמואל הנביא?

חשבי על סיטואציה בה הרגשת סתירה בין שני ערכים חשובים?

מה עוזר לך להחליט מהו הדבר הנכון לעשות?

אילו תכונות שלך את מגייסת כדי להכריע במקרים מעין אלו?

מטרת שאלות אלו היא שהתלמיד יכנס פנימה לתוך הנושא הנלמד ויביע את דעתו ביחס לכתוב. בסוג הדילמות שנביא גם נראה כיצד הלימוד רלוונטי לחיי הלומדים.

דוגמה: תיאור שליחת המרגלים בספר במדבר יג' לעומת דברים פרק א'

מהם ההבדלים בין התיאורים השונים בשני המקומות?

מי היוזם של השליחה במקורות השונים?

מה הטעם לשליחת המרגלים?

האם לדעתכם שליחתם מצביעה על אמונה או על העדר אמונה?

מתי ננקוט בעמדה של אמונה ללא פעולה אנושית ומתי ילוו את האמונה גם פעולות מעשיות? הביעו את דעתכם

הביאו דוגמאות לדילמה מעין זו מחייכם.

איזה משפט ריגש אותך בקריאת... איזה חלק של הסיפור נגע בך באופן מיוחד, מה חשת כאשר...

מה חשת בקריאת הפסוקים על הקמת המשכן/ מעבר הירדן והכניסה לארץ/ שירת הים וכו'

# data[].attributes.attachment_link.title
שאלות הפנמה - אמיתי"ם לתנך

# data[].attributes.attachment_link.description
דברים אלו הם סיכום מתוך אתר לב לדעת שאלות אלו מבקשות התבוננות אישית של התלמיד בנלמד. קריאת הפסוקים מתוך עולמו, השקפתו ורגשותיו של התלמיד, באמצעותם יבין טוב יותר את הכתוב וטוב יותר את עצמו. לימוד שאיננו נובע רק מהשכל, אלא מבקש את התלמיד במלואו. השאלות נשאלות בעמדת ענווה של המורה הנותנת מקום לתשובות רבות אפשריות.

# data[].attributes.headline
כללים לשאלות הפנמה

# data[].attributes.subject
כללים לשאלות הפנמה

# data[].attributes.attachment_link.title
כללים לסוגי שאלות הפנמה - לב לדעת

# data[].attributes.attachment_link.description
כללים לסוגי שאלות הפנמה בבחינות במקצועות היהדות בחמ"ד הגדרה שאלות הפנמה מהוות הזמנה ללומדים להיות בקשר ובשיח עם המקור המוצג (פרק; סוגיה; קטע וכיוצ"ב). הקשר מתבצע על ידי בקשה מהלומד ליישום רלוונטי של ערכים רצויים ודרכי התנהגות מתאימות, בהתנסויותיו האישיות או בסביבתו המוכרת. השיח מתנהל באמצעות תהליך רגשי פנימי המתפתח אצל הלומד ובאמצעות הבעת עמדה מצדו.

# data[].attributes.headline
סרטון הסבר ודוגמאות

# data[].attributes.subject
סרטון הסבר ודוגמאות

# data[].attributes.attachment_link.title
שאלות עמ"ר – ערכים, מעורבות ורלוונטיות

# data[].attributes.headline
דוגמאות ועוד

# data[].attributes.subject
דוגמאות ועוד

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
פורטל עובדי הוראה | מרחב פדגוגי

# data[].attributes.attachment_link.title
שאלות עמ"ר - פורטל עובדי הוראה | מרחב פדגוגי

# data[].attributes.attachment_link.description
שאלות חשיבה המערבות ערכים, מעורבות ורלוונטיות