# data[].attributes.location_name
площа Вiрменський Ринок, Каменец-Подольский, Хмельницкая область

# data[].attributes.headline
Площа Вірменський ринок

# data[].attributes.subject
Площа Вірменський ринок

# data[].attributes.body
Це найбільша площа у Старому місті. Таку назву вона отримала через те, що тут споконвіку було важливе місце торгівлі вірменської діаспори Кам'янця-Подільського. Якщо у місті проводять черговий фестиваль (а їх у Кам'янці-Подільському чимало) або ж просто народні гуляння, то на площі Вірменський ринок завжди відбуваються якісь заходи.

# data[].attributes.location_name
вулиця Вiрменська, 1, Кам'янець-Подільський, Хмельницька область, Украина, 32301

# data[].attributes.headline
Вірменська церква Святого Миколая

# data[].attributes.subject
Вірменська церква Святого Миколая

# data[].attributes.body
На жаль, від старовинного вірменського храму залишилася тільки дзвіниця. Першу, ще дерев'яну, святиню вірмени збудували 1495 року. Церкву не раз руйнували, проте вона як Фенікс відроджувалася з попелу. Однак у 30-тих роках минулого століття церкву Святого Миколая комуністи висадили в повітря. З того часу над фрагментами зруйнованого храму височіє вціліла дзвіниця.

# data[].attributes.location_name
вулиця Героїв Небесної сотні, 37-35, Кам'янець-Подільський, Хмельницька область, Украина, 32301

# data[].attributes.headline
Мурали «Республіки»

# data[].attributes.subject
Мурали «Республіки»

# data[].attributes.body
Віднедавна в Україні на пустих та сірих стінах почали з'являтись яскраві, красиві зображення – мурали. З 2011 року в Кам'янці-Подільському щорічно відбувається фестиваль вуличного мистецтва – «Respublica». На фест приїздять найкращі вуличні художники світу, аби розмалювати нудні чи обшарпані стіни у спальних районах, або ж у не надто привабливих місцях. Окрім стірт-арт художників, фестиваль «Respublica» відвідують українські та закордонні музиканти. Побачити кам'янецькі мурали можна на вулицях Зарванській, Соборній, Лесі Українки, Червоноармійській.

# data[].attributes.location_name
Смотрицький каньйон, улица Шевченко, Каменец-Подольский, Хмельницкая область

# data[].attributes.headline
Смотрицький каньйон

# data[].attributes.subject
Смотрицький каньйон

# data[].attributes.body
Це унікальна пам'ятка природи: в долині тече ріка Смотрич, а з обох боків над нею постають кам'яні стіни, висота яких досягає 50 метрів! Довжина каньйону – 9 кілометрів. Головна особливість – краєвид, який відкривається на нього з висоти пташиного польоту.

# data[].attributes.location_name
площа Польський ринок, 1, Кам'янець-Подільський, Хмельницька область, Украина, 32301

# data[].attributes.headline
Сувенірний ринок

# data[].attributes.subject
Сувенірний ринок

# data[].attributes.body
Наостанок завітайте до сувенірного ринку Кам'янця-Подільського. Тут ви зможете придбати собі якусь красиву (можливо, навіть корисну) дрібничку. І накупувати друзям різноманітних магнітиків, звісно ж:)

# data[].attributes.location_name
Руська брама, вулиця Руська, Кам'янець-Подільський, Хмельницька область

# data[].attributes.headline
Руська брама

# data[].attributes.subject
Руська брама

# data[].attributes.body
Неподалік від фортеці є ще одні ворота міста – Руська брама. Зводити її почали у 15 столітті. Руська брама разом зі своїми вежами та укріпленнями була важливою оборонною гідротехнічною спорудою: у разі небезпеки зачиняли спеціальні шлюзи та затоплювали каньйон річки Смотрич, так що ворогу було важко дістатися до Кам'янця-Подільського.

# data[].attributes.location_name
Церква Воздвиження Чесного Хреста, вулиця Карвасари, Кам'янець-Подільський, Хмельницька область

# data[].attributes.headline
Церква Воздвиження Чесного Хреста

# data[].attributes.subject
Церква Воздвиження Чесного Хреста

# data[].attributes.body
Під стінами могутньої Кам'янець-Подільської фортеці розташовано єдиний в місті дерев'яний храм – Хрестовоздвиженську церкву. За переказами, ідея збудувати саме дерев'яний храм під стінами фортеці належала гетьману Петру Конашевичу-Сагайдачному. Пораненого у битві під Хотином гетьмана везли до Києва. Коли Сагайдачний проїжджав повз величну Кам'янецьку фортецю, йому здалося, що вона стане ще сильнішою та могутнішою, якщо поблизу збудувати дерев'яний храм. Тоді місто від недругів оберігатимуть не тільки міцні мури, а й віра.

# data[].attributes.location_name
Храм Пресвятої Трійці УГКЦ, вулиця Троїцька, Кам'янець-Подільський, Хмельницька область

# data[].attributes.headline
Храм Пресвятої Трійці УГКЦ

# data[].attributes.subject
Храм Пресвятої Трійці УГКЦ

# data[].attributes.body
Поземний план давньої будівлі був триконховий. За планом Троїцька церква була такою ж, як і Предтеченська та Петропавлівська. Зі сходу була одна півкругла абсида та з боків дві менші конхи. Західна частина була квадратною, всередині відділена від центральної аркою, та мала зверху дзвіницю. Довжина церкви без притвору становила 23,5 м і ширина без бічних конх 7,1 м. Склепіння над західньою частиною було хрестовим, а в середній частині півциліндрове, перерізане навпроти бокових конх меншим півциліндром. У вівтарі півциліндрове склепіння закінчувалося аркою і далі в апсиді півциліндер закінчувався конхою (четвертькулею).

Впродовж 1672—1699 рр. Кам'янець-Подільський був під владою Османської Порти, тоді церкву було перетворено на мечеть та надбудовано 10-метровий мінарет, який, однак, після відходу турків було швидко розібрано.

Василіяни надбудували в 1749 році дзвіницю. В 1854 році над центральною частиною було перебудовано дерев'яну баню та покрито її замість гонту бляхою. 1859 року були збільшені вікна: мабуть продовжені до низу. Тоді ж до вівтаря добудовано ризницю та паламарню. В західній частині, з північного боку, були вхідні двері з кам'яними східцями. Біля північної та південної конхи було по два контрфорси. Під церквою знаходилися склепи з похованнями.

# data[].attributes.location_name
Вірменська криниця, площа Польський ринок, Каменец-Подольский, Хмельницкая область

# data[].attributes.headline
Вірменська криниця

# data[].attributes.subject
Вірменська криниця

# data[].attributes.body
У історичному центрі – Старому місті – можна побачити Вірменську криницю (або її ще називають Міським колодязем). За переказами, її вибили у суцільному камені вірмени 1638 року. Коли криницю з великими труднощами висікли, з’ясувалося, що вода у ній непридатна до вживання – дуже гірка. 1672 року, за розпорядженням коменданта Кам'янця-Подільського Яна де Вітте, над криницею звели восьмигранний бароковий купол.

# data[].attributes.location_name
Кафедральний костел святих Апостолів Петра і Павла, улица Татарская, Каменец-Подольский, Хмельницкая область

# data[].attributes.headline
Кафедральний костел святих Апостолів Петра і Павла, улица Татарская, Каменец-Подольский, Хмельницкая область

# data[].attributes.subject
Кафедральний костел святих Апостолів Петра і Павла, улица Татарская, Каменец-Подольский, Хмельницкая область

# data[].attributes.body
Недалеко від сходів Фаренгольца є ще одна важлива туристична атракція Кам'янця-Подільського – кафедральний костел святих Апостолів Петра і Павла 15 століття. Головна його особливість – 40-метровий мінарет, збудований турками, які захопили місто. На вершині його нині скульптура Мадонни, котру встановили 1756 року, після того, як турків прогнали з Кам'янця-Подільського.

# data[].attributes.location_name
Монастир домініканців, вулиця Домiнiканська, Кам'янець-Подільський, Хмельницька область

# data[].attributes.headline
Домініканський костел

# data[].attributes.subject
Домініканський костел

# data[].attributes.body
Ще однією туристичною принадою є Домініканський костел. Згадки про цей храм датуються 15 століттям. Упродовж багатьох віків образ костелу неодноразово змінювався: тут змішалося багато архітектурних стилів. Домініканський костел навіть перебудовували на мечеть. Між іншим, саме біля храму турки звели перший у Кам'янці-Подільському фонтан.

# data[].attributes.location_name
Сходи Фаренгольца, Каменец-Подольский, Хмельницкая область

# data[].attributes.headline
Сходи Фаренгольца

# data[].attributes.subject
Сходи Фаренгольца

# data[].attributes.body
Неподалік від Нижньої Польської брами починаються сходи Фаренгольца, які з’єднують два райони Кам'янця-Подільського – Старе місто та Польські фільварки. Збудовано їх у середині 19 століття. Містяни називали сходи іменем штабс-капітана Федора Фаренгольца, бо вони починалися біля його будинку.

# data[].attributes.location_name
Ратуша, Ратуша, площа Польський ринок, Кам'янець-Подільський, Хмельницька область

# data[].attributes.body
Навпроти Вірменської криниці на площі Польський ринок стоїть ратуша – одна з найстаріших в Україні. Під нею є численні підземні ходи. Перед її балконом був «стовп ганьби» і лобне місце, де страчували людей. На другому поверсі ратуші нині працює Музей грошей, а у травні 2002 року тут відкрилося арт-кафе «Ратуша».

# data[].attributes.location_name
Нижня Польська брама, Старопочтовый спуск, Каменец-Подольский, Хмельницкая область

# data[].attributes.headline
Нижня Польська брама

# data[].attributes.subject
Нижня Польська брама

# data[].attributes.body
Верхня Польська брама захищала Старе місто (історичний та найдавніший район Кам'янця-Подільського) від ворогів. Складається вона з башти Стефана Баторія, до якої в 70-тих роках 18 століття добудували Вітряну браму, та Турецького бастіону. Башта Стефана Баторія, котру нарекли на честь польського короля, має декілька назв: Кушнірська, Королівська, Семиповерхова. Постала вона на місці стародавньої (13 століття) брами. Будували споруду протягом 1564–1565 років. Башту Стефана Баторія фахівці визнали одним із найкращих зразків оборонної архітектури 16 століття.

# data[].attributes.location_name
Пам'ятник туристу, площа Польський ринок, Кам'янець-Подільський, Хмельницька область

# data[].attributes.headline
Пам'ятник туристу

# data[].attributes.subject
Пам'ятник туристу

# data[].attributes.body
2013 року на площі Польський ринок, недалеко від міської ратуші, встановили двометровий пам'ятник туристу. Автори скульптури Сергій Кляпетура та Сергій Кліщ «одягнули» своє творіння у футболку, шорти та кепку; за спиною у туриста висить наплічник, а на шиї – фотоапарат.

# data[].attributes.location_name
Стіл згоди, вулиця Карвасари, Смотрич, Хмельницкая область

# data[].attributes.body
Центром пам'ятника є велике бетонне коло, на якому височіє корона Поділля (вона уособлює Кам'янець-Подільський); навколо розкладено сім каменів, які символізують народи, що брали участь у творенні історії та архітектурного образу міста: українці, поляки, турки, росіяни, литовці, вірмени та євреї. Недалеко від основної композиції одиноко лежить восьмий камінь, який означає те, що в майбутньому на долю Кам'янця-Подільського може вплинути ще якась нація.

# data[].attributes.location_name
вулиця Замкова, 1, Зіньківці, Хмельницька область, Украина, 32341

# data[].attributes.headline
Кам'янець-Подільська фортеця

# data[].attributes.subject
Кам'янець-Подільська фортеця

# data[].attributes.body
Острів, на якому знаходиться фортеця, оточений каньйоном. По каньйону протікає річка Смотрич, яка своєю течією утворює петлю — обтікає навкруги високої гори та, не доходячи до свого річища на кілька метрів, повертає і тече далі. У тім місці, де Смотрич, обітнувши навколо острів, утворює зі своїм річищем петлю, стоїть на розі, що утворюється двома ярами, Кам'янецький замок. З'єднується він із містом вузенькою смугою скелі, на якій збудований Замковий міст.