# data[].attributes.headline
Культура згоди: вчимося питати дозволу з дитинства

# data[].attributes.subject
Культура згоди: вчимося питати дозволу з дитинства

# data[].attributes.attachment_link.title
23.04 - педагогам

# data[].attributes.headline
Планета Толерантності:подорож у країну Щирості

# data[].attributes.subject
Планета Толерантності:подорож у країну Щирості

# data[].attributes.headline
День теплих слів та добрих справ (толерантність)

# data[].attributes.subject
День теплих слів та добрих справ (толерантність)

# data[].attributes.headline
Толерантність починається з родини

# data[].attributes.subject
Толерантність починається з родини

# data[].attributes.headline
Секрети ментального здоров'я - магія спокою.

# data[].attributes.subject
Секрети ментального здоров'я - магія спокою.

# data[].attributes.headline
Особисті кордони змалечку: як навчити дитину сказати "СТОП"

# data[].attributes.subject
Особисті кордони змалечку: як навчити дитину сказати "СТОП"

# data[].attributes.headline
Як заспокоїти себе під час стресу

# data[].attributes.subject
Як заспокоїти себе під час стресу

# data[].attributes.headline
Ментальний затишок у стінах ЗДО

# data[].attributes.subject
Ментальний затишок у стінах ЗДО

# data[].attributes.attachment_link.title
24.04 - співробітникам

# data[].attributes.headline
Ментальна стійкість педагога в умовах змін

# data[].attributes.subject
Ментальна стійкість педагога в умовах змін

# data[].attributes.attachment_link.title
24.04 - педагогам

# data[].attributes.headline
Про толерантність в колективі

# data[].attributes.subject
Про толерантність в колективі

# data[].attributes.headline
Як заспокоїти себе під час стресу

# data[].attributes.subject
Як заспокоїти себе під час стресу

# data[].attributes.headline
Ігри для зняття стресу

# data[].attributes.subject
Ігри для зняття стресу

# data[].attributes.headline
Як заспокоїти дітей під час стресу

# data[].attributes.subject
Як заспокоїти дітей під час стресу

# data[].attributes.headline
Територія щасливого дитинства: як розпізнати та зупинити цькування

# data[].attributes.subject
Територія щасливого дитинства: як розпізнати та зупинити цькування

# data[].attributes.headline
Не просто гра: де закінчуються пустощі й починається булінг?

# data[].attributes.subject
Не просто гра: де закінчуються пустощі й починається булінг?

# data[].attributes.headline
Мобінг: де межа між критикою і цькуванням

# data[].attributes.subject
Мобінг: де межа між критикою і цькуванням

# data[].attributes.headline
Мультфільм "Подарунок"

# data[].attributes.subject
Мультфільм "Подарунок"

# data[].attributes.attachment_link.title
The Present - CGI Awarded short film (2014)

# data[].attributes.headline
Мультфільм про толерантність 🤝🏻

# data[].attributes.subject
Мультфільм про толерантність 🤝🏻

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Матусина казка

# data[].attributes.attachment_link.title
Їжачок Генріх 🦔 | Різдвяний мультфільм 🎄🎅🏻🎁 | Мультфільм про толерантність 🤝🏻

# data[].attributes.headline
Мультфільм про дружбу і толерантність

# data[].attributes.subject
Мультфільм про дружбу і толерантність

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Дар'я Назаренко

# data[].attributes.attachment_link.title
Мультфільм про дружбу і толерантність

# data[].attributes.headline
Як стрес впливає на ваш організм

# data[].attributes.subject
Як стрес впливає на ваш організм

# data[].attributes.headline
Як подбати про свій психоемоційний стан батькам дитини, яка зазнала фізичних ушкоджень

через війну

# data[].attributes.subject
Як подбати про свій психоемоційний стан батькам дитини, яка зазнала фізичних ушкоджень

через війну

# data[].attributes.headline
Як підтримати дитину, яка боїться голосних звуків і вибухів 

# data[].attributes.subject
Як підтримати дитину, яка боїться голосних звуків і вибухів 

# data[].attributes.headline
Яких правил дотримувати батькам, щоб обрати безпечну для психіки дитини іграшку 

# data[].attributes.subject
Яких правил дотримувати батькам, щоб обрати безпечну для психіки дитини іграшку 

# data[].attributes.headline
Як діяти за різних реакцій дитини на фізичні ушкодження 

# data[].attributes.subject
Як діяти за різних реакцій дитини на фізичні ушкодження 

# data[].attributes.headline
Вправи для зняття м’язового напруження в дитини

# data[].attributes.subject
Вправи для зняття м’язового напруження в дитини

# data[].attributes.headline
Як підтримувати братів і сестер дитини, яка зазнала фізичних ушкоджень через війну

# data[].attributes.subject
Як підтримувати братів і сестер дитини, яка зазнала фізичних ушкоджень через війну

# data[].attributes.headline
Вправи для швидкого зниження стресу дитини під час гострих кризових ситуацій

# data[].attributes.subject
Вправи для швидкого зниження стресу дитини під час гострих кризових ситуацій

# data[].attributes.headline
Як батькам допомогти дитині пережити стан, коли вона дізнається про фізичні ушкодження

# data[].attributes.subject
Як батькам допомогти дитині пережити стан, коли вона дізнається про фізичні ушкодження

# data[].attributes.headline
10 способів заспокоїти дитину

# data[].attributes.subject
10 способів заспокоїти дитину

# data[].attributes.headline
Три стадії стресу

# data[].attributes.subject
Три стадії стресу

# data[].attributes.attachment_link.title
01_Три стадії стресу

# data[].attributes.headline
Як організувати простір у навчальних осередках 

# data[].attributes.subject
Як організувати простір у навчальних осередках 

# data[].attributes.attachment_link.title
Як організувати простір у навчальних осередках

# data[].attributes.headline
Ознаки стресу в дітей дошкільного віку

# data[].attributes.subject
Ознаки стресу в дітей дошкільного віку

# data[].attributes.attachment_link.title
02_Ознаки стресу в дітей дошкільного віку 

# data[].attributes.headline
Дескриптори - інструмент для планування, спостереження процесу, оцінювання результату

# data[].attributes.subject
Дескриптори - інструмент для планування, спостереження процесу, оцінювання результату

# data[].attributes.attachment_link.title
Дескриптори - інструмент для планування, спостереження процесу,  оцінювання результату

# data[].attributes.headline
 Вторинна травматизація

# data[].attributes.subject
 Вторинна травматизація

# data[].attributes.attachment_link.title
03_Вторинна-травматизація

# data[].attributes.headline
Безпечний дорослий

# data[].attributes.subject
Безпечний дорослий

# data[].attributes.attachment_link.title
04_Безпечний дорослий

# data[].attributes.headline
Особливості спілкування з дітьми, які пережили травматичну подію

# data[].attributes.subject
Особливості спілкування з дітьми, які пережили травматичну подію

# data[].attributes.attachment_link.title
05_Особливості спілкування з дітьми, які пережили травматичну подію 

# data[].attributes.headline
Допомога дітям при втраті когось із рідних

# data[].attributes.subject
Допомога дітям при втраті когось із рідних

# data[].attributes.attachment_link.title
06_Допомога дітям при втраті когось із рідних

# data[].attributes.headline
Захист дитини від булінгу

# data[].attributes.subject
Захист дитини від булінгу

# data[].attributes.attachment_link.title
07_Захист дитини від булінгу

# data[].attributes.headline
Плануємо осередки діяльності дітей

# data[].attributes.subject
Плануємо осередки діяльності дітей

# data[].attributes.attachment_link.title
08_Плануємо осередки діяльності дітей

# data[].attributes.headline
Створюємо комфортне середовище  для різноманіття

# data[].attributes.subject
Створюємо комфортне середовище  для різноманіття

# data[].attributes.attachment_link.title
09_Створюємо комфортне середовище для різноманіття

# data[].attributes.headline
Стереотипи та упередження: вплив на становлення особистості

# data[].attributes.subject
Стереотипи та упередження: вплив на становлення особистості

# data[].attributes.attachment_link.title
10_Стереотипи та упередження вплив на становлення особистості

# data[].attributes.headline
💟 ДОБРІ ПОРАДИ ВИХОВАТЕЛЯМ ТА БАТЬКАМ 🌞

# data[].attributes.subject
💟 ДОБРІ ПОРАДИ ВИХОВАТЕЛЯМ ТА БАТЬКАМ 🌞

# data[].attributes.body
"ІГРИ НА ПОДОЛАННЯ ДИТЯЧОЇ АГРЕСІЇ"💥

💁🏼‍♀️ Дошкільнята тільки починають вчитися розуміти свої емоції. Коли вони сердяться, засмучуються або відчувають страх, їм може бути важко висловити це словами. Тому вони інколи проявляють свої почуття через укуси, штовхання чи інші дії, які можуть травмувати інших. Це не означає, що дитина погана чи агресивна. Вона просто потребує допомоги, щоб навчитися розуміти себе, спокійно висловлювати свої емоції та взаємодіяти з іншими.

# data[].attributes.headline
📔👦Дошкільнятам важливо не тільки знати букви й рахувати до десяти, а й вміти діяти в небезпечних ситуаціях.

# data[].attributes.subject
📔👦Дошкільнятам важливо не тільки знати букви й рахувати до десяти, а й вміти діяти в небезпечних ситуаціях.

# data[].attributes.body
Без паніки, без сліз, впевнено - наскільки це можливо в їхньому віці. Але цьому треба вчити. Поступово, через гру, приклади та розмови.

# data[].attributes.headline
Техніки зцілення для дітей

# data[].attributes.subject
Техніки зцілення для дітей

# data[].attributes.attachment_link.title
11_Техніки зцілення для дітей

# data[].attributes.headline
Три кити особистісного простору дитини

# data[].attributes.subject
Три кити особистісного простору дитини

# data[].attributes.attachment_link.title
12_Три кити особистісного простору дитини

# data[].attributes.headline
Рекомендації для батьків 

# data[].attributes.subject
Рекомендації для батьків 

# data[].attributes.headline
Учимо дітей порозумітися в конфлікті 

# data[].attributes.subject
Учимо дітей порозумітися в конфлікті 

# data[].attributes.attachment_link.title
13_Учимо дітей порозумітися в конфлікті

# data[].attributes.headline
Як пережити стрес правильно: стратегії реагування та вікові особливості

# data[].attributes.subject
Як пережити стрес правильно: стратегії реагування та вікові особливості

# data[].attributes.attachment_link.title
[Вебінар] Як пережити стрес правильно: стратегії реагування та вікові особливості

# data[].attributes.headline
Плекаємо малюка

# data[].attributes.subject
Плекаємо малюка

# data[].attributes.headline
Рекомендації для батьків 

# data[].attributes.subject
Рекомендації для батьків 

# data[].attributes.headline
Інформація для батьків "Чому плакати корисно?"

# data[].attributes.subject
Інформація для батьків "Чому плакати корисно?"

# data[].attributes.headline
Тандем батьків і педагогів: спільні завдання у вихованні

# data[].attributes.subject
Тандем батьків і педагогів: спільні завдання у вихованні

# data[].attributes.headline
Дітям про булінг 

# data[].attributes.subject
Дітям про булінг 

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Альона Кравчук

# data[].attributes.attachment_link.title
Мультфільм про булінг

# data[].attributes.headline
Про булінг для найменших 

# data[].attributes.subject
Про булінг для найменших 

# data[].attributes.attachment_link.title
Про булінг для найменших

# data[].attributes.headline
Недарма панічна атак

# data[].attributes.body
Недарма панічна атака зветься саме атакою. Ось людина спілкується, посміхається, а вже наступної миті її охоплює несамовитий страх: світ навколо ніби тікає з-під ніг, у грудях шалено гупає серце — здається, вона от-от помре.

Зазвичай панічні атаки виникають без реальної небезпеки — як наслідок тривалого стресу й втоми. Потужний вияв тривоги захоплює всі наші відчуття та на певний проміжок часу стирає зв’язок із реальністю — звідси почуття приреченості, втрата самоконтролю.

Найкраща протидія панічній атаці — «заземлення», повернення до реальності та усвідомлення цілковитої безпеки.

Ділимось технікою від МОЗ, що допоможе опанувати гостру раптову тривогу — свою чи людини поряд.

# data[].attributes.headline
Інформація для педагогів

# data[].attributes.subject
Інформація для педагогів

# data[].attributes.headline
Корисна інформація 

# data[].attributes.subject
Корисна інформація 

# data[].attributes.headline
Поради для батьків 

# data[].attributes.subject
Поради для батьків 

# data[].attributes.headline
Поради для батьків 

# data[].attributes.subject
Поради для батьків 

# data[].attributes.headline
Вправа на роботу з емоціями «Дракончики». Частина 1

# data[].attributes.subject
Вправа на роботу з емоціями «Дракончики». Частина 1

# data[].attributes.body
Запропонуйте дитині розглянути малюнки та назвати фантастичну тварину, яка зображена.

Попросіть дитину:
- описати драконів;
- придумати їм імена;
- придумати історію про їх дружбу;
- визначитися, який в них настрій;
- розповісти, яка емоція дитини схожа на цих дракончиків;
- намалювати дракончиків, які: злі, ображені, роздратовані, гніваються. Попросіть дитину, аби дракончики мали різний колір, що відповідає емоції, а також по ним було видно, яка це емоція.

Збережіть малюнки для наступних вправ.

# data[].attributes.headline
Вправа на роботу з емоціями «Дракончики». Частина 2

# data[].attributes.subject
Вправа на роботу з емоціями «Дракончики». Частина 2

# data[].attributes.body
Поверніться до малюнків драконів, які дитина виконала за вашим завданням під час виконання першої частини вправи.

Попросіть дитину назвати кожного з намальованих драконів відповідно до емоції, яку він зображував, та пояснити, чому саме цей дракон відповідає за зазначену емоцію.

Перепитайте дитину, коли вона схожа на дракончика певної обраної емоції. Попросіть описати свій стан під час такої емоції та назвати дію, яка їй на думку дитини може відповідати (наприклад, злість - бʼю, тощо).

# data[].attributes.headline
Цікаво знати!

# data[].attributes.subject
Цікаво знати!

# data[].attributes.headline
Вправа на роботу з емоціями «Дракончики». Частина 3

# data[].attributes.subject
Вправа на роботу з емоціями «Дракончики». Частина 3

# data[].attributes.body
В перших частинах вправи ми пропонували дитині намалювати дракончиків-емоції, у другій - розповісти, як в дитини проявляються ці емоції.

У третій частині вправи попросіть дитину подумати, як вона б змогла перемогти дракончиків-негативні емоції. Наприклад: дракончик злість був жовтого кольору та кидався блискавками, ми можемо його одягти в зелений плащик та зібрати близкавки в мішечок.

Після цього перепитайте в дитини, як вона може впоратися з діями, які викликають емоції. Допоможіть дитині сформувати альтернативний алгоритм дій при емоціях (злість = бити, ти можеш сказати людині, що тебе розізлило).

# data[].attributes.headline
Вправа на роботу з емоціями «Чому сумує Ведмедик?»

# data[].attributes.subject
Вправа на роботу з емоціями «Чому сумує Ведмедик?»

# data[].attributes.body
Роздивіться з дитиною малюнок. Спитайте в дитини, яка емоція у ведмедика? Якщо дитина назве емоцію, як сумну, то перепитайте в дитини: «Чому ведмедик сумний?».

Ваше основне завдання дати дитині можливість розповісти про те, які події викликають в неї емоцію суму, переносячи свою розповідь на ведмедика.

# data[].attributes.headline
Поради для батьків 

# data[].attributes.subject
Поради для батьків 

# data[].attributes.headline
Рекомендації для педагогів 

# data[].attributes.subject
Рекомендації для педагогів 

# data[].attributes.headline
Рекомендації для батьків 

# data[].attributes.subject
Рекомендації для батьків 

# data[].attributes.headline
Рекомендації для батьків 

# data[].attributes.subject
Рекомендації для батьків 

# data[].attributes.headline
Вправа на роботу з емоціями «Ведмедики»

# data[].attributes.subject
Вправа на роботу з емоціями «Ведмедики»

# data[].attributes.body
Роздивіться з дитиною малюнок. Визначте та назвіть з дитиною емоції, які відчувають ведмедики на малюнку. Попросіть дитину назвати ситуації, в яких вони відчувають ті ж самі емоціії як на малюкну ведмедики.

Ваше завдання навчити дитину розпізнавати емоції та називати їх словами, а також навчити дитину пояснювати причини своїх емоцій.

# data[].attributes.headline
Як допомогти дитині впоратися зі страхом (не надто допомагаючи)? Частина 1

# data[].attributes.subject
Як допомогти дитині впоратися зі страхом (не надто допомагаючи)? Частина 1

# data[].attributes.body
Деякі поширені дитячі страхи:
✅ Бути самотнім
✅ Темрява
✅ Собаки або інші великі тварини
✅ Прмилятися
✅ Страх висоти
✅ Робити щеплення чи йти до лікаря
✅ Незнайомі або гучні звуки
✅ Уявні монстри — «річ» під ліжком тощо.

Звичайно, війна додає ще групу страхів, які з нею пов’язані. Наприклад:
✅ Страх повітряної тривоги (навіть після двох років повномаштабної війни великий відсоток дітей його відчувають);
✅ Страх обстрілів
✅ Страх укриття
✅ Страх смерті
✅ Страх за батьків, особливо якщо хтось з нихвоює
✅ Страх наступу, тощо.

Ви можете поділитися в коментарях тим, що викликає страх у ваших дітей.

# data[].attributes.headline
Вправа на розвиток мовлення 

# data[].attributes.subject
Вправа на розвиток мовлення 

# data[].attributes.body
Розгляньте з дитиною малюнок. Попросіть її назвати казку, де також є три порося, та розповісти її.

Після цього складіть оригінальну казку разом з дитиною, використовуючи як ілюстрацію малюнок.

# data[].attributes.headline
Як допомогти дитині впоратися зі страхом (не надто допомагаючи)? Частина 2

# data[].attributes.subject
Як допомогти дитині впоратися зі страхом (не надто допомагаючи)? Частина 2

# data[].attributes.body
Допоможіть дитині розповісти про те, що її лякає. Діти можуть знати, чого вони бояться, але у них не завжди є слова, щоб пояснити.

Конкретні запитання можуть допомогти. Наприклад, якщо дитина боїться собак, ви можете сказати: «Що лякає тебе в собаках?», «Собака тебе здивувала чи злякала?», «Чи є певна собака, яку ти боїшся?» Коли ви краще зрозумієте, чого боїться ваша дитина, ви матимете чіткіше уявлення про те, як допомогти їй впоратися з цим.

# data[].attributes.headline
Вправа на розвиток мовлення

# data[].attributes.subject
Вправа на розвиток мовлення

# data[].attributes.body
Попросіть дитину пригадати:
- всі зимові розваги (ковзани, сніжки, тощо);
- які умови треба для кожної з цих розваг (крига + ковзани, тощо);
- коли останній раз і з ким займалися зимовими розвагами. При цьому необхідно дітей стимулювати будувати розгорнуті речення та використовувати синоніми.

# data[].attributes.headline
Як допомогти дитині впоратися зі страхом (не надто допомагаючи)? Частина 3

# data[].attributes.subject
Як допомогти дитині впоратися зі страхом (не надто допомагаючи)? Частина 3

# data[].attributes.body
Якщо ви дізналися, чого боїться ваша дитина, рухайтеся далі. Як тільки ви дізнаєтеся, чого боїться дитина, дайте дитині знати, що ви сприймаєте це серйозно. Коли дитина каже щось страшне, ми, дорослі, з великою ймовірністю не думаємо, що це страшне. Але ми завжди маємо починати з підтвердження їхніх почуттів.

Наприклад, замість «О, давай, це було не страшно!» або «Чого тут боятися?» спробуйте: «Друже, схоже, ти злякався!» або: «Я знаю, що багато дітей хвилюються з цього приводу».

Після того, як ви запевнили, що розумієте дитину, важливо швидко рухатися далі. Не треба зосереджуватися на страшному, тому що навіть це може стати підкріпленням і зажити власним життя.

Натомість почніть говорити про те, як ви працюватимете разом та як разом подолаєте цей страх, щоб допомогти дитині почуватися сміливішими та дійти до того моменту, коли вона зможе самостійно впоратися зі страхом.

# data[].attributes.headline
Як допомогти дитині впоратися зі страхом (не надто допомагаючи)? Частина 4

# data[].attributes.subject
Як допомогти дитині впоратися зі страхом (не надто допомагаючи)? Частина 4

# data[].attributes.body
Працюйте з дитиною над встановленням розумних цілей. Наприклад, якщо вона зазвичай потребує, щоб ви сиділи з нею/ним в кімнаті, поки вона/він не заснуть, ви можете домовитися, що до кінця тижня вона/він спробують вимкнути світло та заснути самі. Коли ви поставили мету, обговоріть кроки, які ви зробите, щоб її досягти, і запасіться терпінням.

Наприклад, план може бути таким:

1️⃣Перший вечір: домовтеся про те, що ви прочитаєте дві сторінки в книзі, вимкнете світло, поставте нічник, а потім спокійно посидите з ним/нею (без розмов і ігор), поки не засне.
2️⃣Другий вечір: прочитайте одну книгу, потім вимкніть світло й увімкніть нічник. Ви залишите двері відчиненими, але самі не в кімнаті.
3️⃣Третій вечір: прочитайте одну сторінку книги, потім увімкніть нічник і зачиніть двері.
4️⃣Четвертий вечір: прочитайте одну сторінку книги, потім вимкніть світло та зачиніть двері.

# data[].attributes.headline
Гра для допитливих «Вірю не вірю: космос»

# data[].attributes.subject
Гра для допитливих «Вірю не вірю: космос»

# data[].attributes.body
Уважно прочитай наступні речення. Постарайся визначити, яке речення правдиве, а яке — ні.
1. У нашій галактиці Чумацький шлях більше зірок, аніж дерев на Землі.
2. Якби ти народився на Венері, твій перший День народження ти міг би відсвяткувати у той самий день.
3. Полярне сяйво — унікальне природне явище, яке можна спостерігати тільки на планеті Земля.

Відповіді:
1. Неправда, три трильйони стовбурів проти 400 мільярдів зірок.
2. Правда, Венера надзвичайно повільно обертається навколо своєї осі. Тож круг навколо Сонця робить швидше, аніж навколо осі.
3. Неправда, полярне сяйво спостерігається також на Марсі, Урані, Юпітері. Зафіксували його і в атмосфері Венері.

# data[].attributes.headline
Як допомогти дитині впоратися зі страхом (не надто допомагаючи)? Частина 5

# data[].attributes.subject
Як допомогти дитині впоратися зі страхом (не надто допомагаючи)? Частина 5

# data[].attributes.body
Ви маєте пам’ятати, що зміни потребують часу, а страх – це дуже сильне почуття.

Будьте послідовними та хваліть свою дитину за наполегливу роботу: «Я вважав, що це було дуже сміливо з твого боку залишитися у своїй кімнаті півгодини. Давайте подивимося, чи зможемо ми побути довше завтра!»

Дайте дитині зрозуміти, що ви думаєте, що вона/він може впоратися зі своїми страхами, навіть якщо вона/він ще не настільки впевнена/ний.
Говоріть щось на кшталт: «Ти це зможеш!» або «Ти такий сміливий!».

Дітям, особливо молодшим, може знадобитися кілька спроб, перш ніж все вийде, тому не здавайтеся, якщо ваша дитина все ще просить третю склянку води або ховається від собак на вулиці навіть після того, як ви почали розвивати хоробрість.

# data[].attributes.headline
Як допомогти дитині впоратися зі страхом (не надто допомагаючи)? Частина 6

# data[].attributes.subject
Як допомогти дитині впоратися зі страхом (не надто допомагаючи)? Частина 6

# data[].attributes.body
Допомагати дітям навчитися справлятися зі страхами, з якими вони стикаються регулярно, як-от страх темряви або страх піти до лікаря, важливо, але не всі страхи однакові.

Страхи, які не заважають життю дитини, не завжди потребують подолання. Наприклад, якщо дитина не любить страшні фільми, це нормально. Насправді це може бути свідченням їхніх навичок самозахисту. Вирішуючи: «Мені це не подобається, я не буду дивитися», ваша дитина відстоює свої потреби і каже: «Це моя межа».

З іншого боку, якщо страхи вашої дитини є постійними, надмірно інтенсивними або починають заважати її повсякденному життю, можливо, настав час звернутися за допомогою.

# data[].attributes.headline
Цікаво знати!

# data[].attributes.subject
Цікаво знати!

# data[].attributes.headline
Ознаки того, що страх може бути чимось більшим, і час звернутися за допомогою до фахівців 

# data[].attributes.subject
Ознаки того, що страх може бути чимось більшим, і час звернутися за допомогою до фахівців 

# data[].attributes.body
🙅‍♂️Нав’язливе занепокоєння: ваша дитина зосереджується на об’єкті свого страху, часто думає або говорить про нього або навіть коли тригер відсутній. Наприклад, страшенно хвилюватися за місяці до наступного візиту до стоматолога.

🙅‍♂️ Страхи, які обмежують здатність вашої дитини насолоджуватися життям або брати участь у діяльності. Наприклад, відмова піти на екскурсію в парк, тому що там можуть бути собаки.

🙅‍♂️ Інтенсивні, специфічні страхи, які викликають порушення.

🙅‍♂️ Ознаки сильної тривоги, як-от напади паніки, компульсивна чи руйнівна поведінка або відсторонення від діяльності, школи чи сім’ї.

Якщо страхи вашої дитини здаються більш серйозними, запишіться на прийом до фахівця, щоб дізнатися, чи потрібна додаткова допомога.

# data[].attributes.headline
Поради для батьків 

# data[].attributes.subject
Поради для батьків 

# data[].attributes.attachment_link.title
Як зупинити булінг: поради для батьків

# data[].attributes.headline
Поради батькам 

# data[].attributes.subject
Поради батькам 

# data[].attributes.attachment_link.title
STOP Булінг. Поради дітям

# data[].attributes.headline
Психологічна допомога в час війни. Вправа "емоційний м'яч"

# data[].attributes.subject
Психологічна допомога в час війни. Вправа "емоційний м'яч"

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
 Діємо для здоров'я

# data[].attributes.attachment_link.title
Психологічна допомога в час війни. Вправа "емоційний м'яч".

# data[].attributes.headline
Гра «Чарівний мішечок» - вчимо форму та розмір на дотик

# data[].attributes.subject
Гра «Чарівний мішечок» - вчимо форму та розмір на дотик

# data[].attributes.attachment_link.title
Гра «Чарівний мішечок» - вчимо форму та розмір на дотик🙌

# data[].attributes.headline
Як управляти відчуттям тривожності?Працюйте зі шкідливими думками.

# data[].attributes.subject
Як управляти відчуттям тривожності?Працюйте зі шкідливими думками.

# data[].attributes.body
Думки досить часто можуть викликати занепокоєння.

Хоча ми не завжди можемо контролювати свої думки, ми можемо спробувати кинути їм виклик, якщо вони негативні або шкідливі.

Практикуйте “Заземлення”.

«Заземлення» — це термін, який використовують для позначення технік, які можуть допомогти нам зосередитися, віднайти відчуття “тут і зараз” та зупинити почуття тривоги, що набирає обертів.

Дихайте.

Повільне та глибоке дихання може допомогти зберігати спокій і впоратися з тривогою.

Спробуйте цю дихальну вправу:

Зосередьтеся на диханні.

Вдихніть через ніс і видихніть через рот. Старайтесь робити видих довшим та протяжнішим, ніж вдих.

Покладіть руки на живіт.

Спостерігайте, як ваші руки рухаються вгору та вниз під час дихання.

Розслабтесь та потурбуйтесь про себе.

Коли ви відчуваєте тривогу, зробіть щось що вас заспокоює та розслабляє.

Почніть розв'язувати проблеми.

Іноді ми хвилюємося через певні проблеми. Один зі способів впоратися з нашими хвилюваннями навколо цих проблем — спробувати визначити можливі рішення.

Визначте час дня, коли ви можете витратити 20 хвилин на розв'язання проблем. Якщо ви думаєте про проблему поза цим часом, запишіть її та поверніться до неї у відведений на це час. Це може допомогти скоротити час, який ви витрачаєте на хвилювання протягом дня.

Ось послідовність, яка допоможе прийняти рішення та розв'язувати проблему:

Визначте проблему та запишіть список можливих рішень.

Виберіть рішення з цього списку. Якщо вам важко вибрати рішення, скористайтеся списком «за і проти» кожної зі своїх ідей.

Розбийте своє рішення на невеличкі кроки та завдання.

Дійте.

Уникайте уникнення.

Коли ситуації викликають у нас тривогу, виникає спокуса уникнути їх. Хоча, на перший погляд, це має сенс, проте не завжди корисно. Насправді така прокрастинація може підтримувати та посилювати нашу тривогу в довгостроковій перспективі.

Якщо завжди уникати незручних ситуацій, ми стверджуємось, що вони надто складні для нас, щоб з ними впоратися. Таким чином ми продовжуємо відчувати тривогу. Але якщо наважитись зіткнутись з неприємністю, то можна зрозуміти, що нам під силу впоратися, або що ситуація не така погана, як ми собі уявляли. Це може зменшити занепокоєння.

Замість того, щоб уникати ситуацій, які викликають тривогу, спробуйте протистояти їй.

Почніть із написання списку ситуацій, які викликають у вас тривогу.

Згрупуйте їх: ситуації, які викликають у вас невелику тривогу, середню тривогу та сильну тривогу.

Спробуйте взятися за найлегші. Вирішивши їх, у вас з'явиться відчуття контролю та сили почати працювати зі складнішими.

Ведіть щоденник, щоб записувати ситуації, з якими ви стикалися, і те, наскільки вони вас тривожили. І як ви з ними справлялися. У майбутньому ви можете озирнутися назад і порівняти, наскільки ви відчуваєте тривогу в цих ситуаціях до та після того, як кинули їм виклик.

# data[].attributes.headline
Як допомогти дітям, які постраждали від війни: підказки та поради

# data[].attributes.subject
Як допомогти дітям, які постраждали від війни: підказки та поради

# data[].attributes.body
Через війну багато українців виїхали з дітьми за кордон. Малеча втратила безпечне постійне місце проживання, свою кімнату, ліжко, друзів, спілкування, вулиці, звичну їжу. Діти травмувалися вже самим переїздом. Значно гірше, коли дитина була в окупації, чула вибухи і бачила зруйновані будівлі, стала свідком поранень чи смертей або ж втратила рідних. Це колосальний стрес і порушення для дитини відчуття внутрішньої безпеки.

Як допомогти дитині з усім цим впоратися?

Слід пам’ятати, що мама, батьки чи опікуни передусім повинні стабілізувати свій стан. Адже дитина зчитує імпульси тривоги, неспокою, які ви відчуваєте. Вона хоче мати опору, бачити поруч того, на кого можна покластись. А якщо ви не в ресурсі, дитина переживає травматичні події значно важче. Тому стабілізувати свій стан – завдання №1. Це допоможе вам зрозуміти, куди далі рухатися і як допомагати своїй дитині.

Не менш важливо розуміти, як говорити з дитиною про події, які вона пережила, і робити це. Якщо цього уникати, всі переживання дитини «забиваються» в тіло, і проявляються психосоматичною симптоматикою. У кожного це відбувається індивідуально, але завжди дуже неприємно.

Запишіться в тій країні, де ви знаходитеся, до лікаря-педіатра, паралельно, коли є вже складна симптоматика, до психіатра, та йдіть туди з дитиною.

Занотуйте симптоми, які спостерігаються в дитини: безсоння, розмови у сні, тривога, закреп, понос, нудота, постійне чухання тіла, раптовий кашель, страхи, фізичне знесилення, втрата орієнтації тощо. Це потрібно, аби ви могли докладно розповісти лікарю, що саме відбувається з дитиною. Це важливо.

Як говорити з дитиною про психологічну допомогу:

Передусім необхідно усвідомлювати, що ви мама (батько, опікун), і саме ви відповідаєте за здоров’я своєї дитини.

Поясніть, що ви хочете допомогти, але не можете цього зробити так якісно, як фахівець. Для цього існують психотерапевти – спеціально навчені люди, які допомагають дітям пережити травму.

Не варто очікувати, що ваша дитина погодиться піти до лікаря чи терапевта після першої розмови. Адже психіка дитини травмована, і крім травми, вона може більше нічого не сприймати. Це може бути складно, але ви повинні говорити без тиску. Поясніть, що запрошуєте її піти разом. Бо ви мама (батько, опікун), ви доросла людина, піклуєтеся про дитину і завжди знайдете рішення, як їй допомогти.

Коли дитина втрачає своє безпечне і звичне життя, свій дім, утворюється «пустка», яку необхідно заповнити. Якщо цього не робити, може відбутися надлом у психіці дитини. Він може призвести до розвитку психічних розладів, якщо не звертатися по допомогу вчасно. Не зволікайте. Якщо ви бачите, що ваш малюк не «ок», не відкладайте візит до фахівця. Зробіть це.

Пам’ятайте, психотерапія це не назавжди. А те, що ви отримаєте від неї, стане вам опорою на все життя!

# data[].attributes.headline
Розвиваємо фантазію та креатив

# data[].attributes.subject
Розвиваємо фантазію та креатив

# data[].attributes.attachment_link.title
Розвиваємо фантазію та креатив🧚‍♀️👼

# data[].attributes.headline
Ігри під час війни: як допомогти дитині почуватися в безпеці

# data[].attributes.subject
Ігри під час війни: як допомогти дитині почуватися в безпеці

# data[].attributes.body
Кожна гра має свою мету: розвиток мислення, уваги, уяви, комунікативних навичок, зняття фізичної напруги тощо. І важливо пропонувати дитині актуальну гру.

«Чарівна кімната» — рухлива гра, яка допоможе зняти фізичну напругу та розслабити м’язи.

Правила: розкажіть дитині історію про чарівника, в кімнаті якого вона щойно опинилася. Її власника зараз немає вдома. Кімната не звичайна, а зачарована. Кожної миті вона змінює свій зовнішній вигляд. І от кімната перетворилась на пустелю — починаємо із дитиною рухатись, ніби у пустелі, стрибаючи на пекучому піску; тепер ми в акваріумі — починаємо плисти; та ось ми й на скелі — імітуємо підйом угору; далі вигадуємо все нові й нові місця, відповідно до обставин.

«Що змінилось?» — гра, яка сприятиме розвитку уваги та пам’яті.

Правила: викладіть перед дитиною декілька предметів: ляльку, набір геометричних фігурок, різноколірні олівці тощо. Попросіть їх запам’ятати. Далі попросіть дитину відвернутися чи заплющити очі та щось змініть: зачіску ляльки, додайте предмет чи заберіть його, поміняйте їх місцями. Дитина має визначити, що змінилось.

«Що було б, якби…?» — гра, яка сприяє розвитку уяви та креативності.

Правила: дайте волю фантазії дитини: нехай вигадує питання та дає розгорнуті відповіді.

– Що було б, якби собаки вміли літати?

– Що було б, якби море пчихало?

– Що було б, якби до вас завітали слони на сніданок?

– Що було б, якби всі футболки перетворилися на книги?

«Історія 2.0» — гра з елементами казкотерапії, яка розвиває уяву та може мати терапевтичний ефект.

Правила: запропонуйте дитині написати історію про продовження пригод улюбленого казкового героя. Можна окреслити конкретну проблематику. Наприклад, а як би цей герой діяв в ситуації повітряної тривоги чи бомбосховищі? Така гра може допомогти дитині виплеснути свої переживання в історію та віднайти відповіді на питання, які хвилюють.

Руханка, яку можна проводити вранці як зарядку (Авторка – Ольга Бабяк)

У саду, у нашому яблунька цвіла.

Пишні свої гілочки до сонця підняла. (імітуємо рухи)

А на гілках квіточки голівками кивають, (імітуємо рухи)

Щоб вродили яблучка, бджілок виглядають. (імітуємо рухи).