# data[].attributes.body
Szeged – a Fogadalmi templom és kegyhelye:

Szeged legismertebb kegyhelye a Fogadalmi templom, más néven a Szegedi Dóm, amely a város szívében, a Dóm téren áll. Az 1879-es nagy árvíz után a város lakói fogadalmat tettek, hogy ha Szeged újjáépül, templomot emelnek hálából a Szűzanyának. A templom 1930-ban készült el, neoromán stílusban, impozáns méreteivel és két tornyával a város egyik jelképe lett. Belső terében megtalálható a Magyarok Nagyasszonya oltár, amely a magyar Mária-tisztelet egyik fontos jelképe. A templomhoz szorosan kapcsolódik a Szegedi Dóm altemploma, ahol püspökök és jelentős egyházi személyek nyugszanak. A Dóm a hívők számára nemcsak építészeti csoda, hanem a hit és összetartozás szimbóluma is. Az év során több vallási eseménynek és zarándoklatoknak ad otthont. Szeged városa így a Tisza-parti kulturális központ mellett a dél-alföldi vallási élet egyik legfontosabb helyszíne is.

# data[].attributes.body
Solymár – a Máriaremetei kegyhely:

Solymár közelében, a település határában található a híres Máriaremetei Kisboldogasszony-bazilika, amely a térség egyik legjelentősebb Mária-kegyhelye. A kegyhely eredete a 18. századra nyúlik vissza, amikor egy helyi asszony imái nyomán csodás gyógyulás történt. Hálából egy Mária-szobrot állítottak, amelyhez hamarosan zarándokok kezdtek érkezni. A mai templomot a 19. században építették, és 1991-ben II. János Pál pápa bazilika minor címmel tüntette ki. A kegyhely különösen Mária-napokon és pünkösdkor vonz nagy tömegeket, akik imádságban, gyónásban és szentmisében vesznek részt. A bazilika környéke csendes, erdős terület, ami bensőséges, lelki elmélyülést segítő környezetet teremt. A hely nemcsak vallási, hanem kulturális értéket is képvisel, hiszen a magyar Mária-tisztelet egyik kiemelt központja. A solymári és környékbeli hívők számára Máriaremete a hit, a megnyugvás és az összetartozás szent helye.

# data[].attributes.body
Szent Antal templom

A tétszentkúti Szent Antal-templom egy 18. századi barokk stílusú kegyhely, amelyet Szent Antal tiszteletére építettek. Híres zarándokhely, mivel a hagyomány szerint a mellette fakadó forrás gyógyító erejű.

# data[].attributes.body
A karancssági Szent István király-templom a 18. században épült barokk stílusban. Szépségéről és díszes oltáráról ismert, valamint híres búcsújáró hely, különösen Szent István király ünnepén.

# data[].attributes.body
Jásd egy kis település a Bakonyban, ahol neves Mária-kegyhely található, a Szentkút. A forrás vizét régóta gyógyhatásúnak tartják, és sokan felkeresik testi-lelki gyógyulás reményében. A kegyhely központjában áll egy kápolna, amely Szűz Mária tiszteletére lett felszentelve. A hívők évszázadok óta zarándokolnak ide, különösen Mária-ünnepeken és búcsúk alkalmával. A természeti környezet nyugalma és szépsége is hozzájárul a hely spirituális erejéhez. A Szentkút vizét ma is sokan viszik haza magukkal, mint áldást hordozó emléket. A jásdi kegyhely fontos szerepet tölt be a helyi vallásos életben és a népi vallásosságban. Jásd így egyszerre lelki menedékhely, hagyományőrző hely és élő vallási közösségi tér.

# data[].attributes.body
Máriabesnyő Magyarország egyik legismertebb és leglátogatottabb Mária-kegyhelye. A kegyhely históriája a 18. században kezdődött, amikor egy csodásnak tartott Mária-szobrot találtak a földben. Ennek emlékére épült fel a Nagyboldogasszony-bazilika, amely azóta is a lelki élet központja. A templom a hívek számára a Mária-tisztelet és az imádság szent helye. Évente számos zarándok érkezik ide gyalogosan vagy szervezett csoportokkal, hogy lelki megújulást találjon. A kegyhely különösen nagy forgalmat vonz Mária-ünnepeken és búcsúk idején. A természeti környezet és a templom méltóságteljes csendje mély lelki élményt nyújt. Máriabesnyő így nemcsak vallási, hanem történelmi és kulturális szempontból is kiemelkedő kegyhely hazánkban.

# data[].attributes.body
Celldömölk Magyarország egyik legismertebb Mária-kegyhelye, amelyet gyakran „Kis-Czellnek” is neveznek. A város központjában található a Kegytemplom és Mária-szobor, amelyet a 18. században alapítottak az ausztriai Mariazell mintájára. A templom fő nevezetessége a Kisded Jézust tartó Szűz Mária-szobor, amelyhez sok csodás gyógyulás és imameghallgatás fűződik. Celldömölk évszázadok óta fontos búcsújáró hely: a hívek főként Mária napján és a búcsúi ünnepeken keresik fel, hogy imádkozzanak és lelki megújulást nyerjenek. A kegyhely ma is a magyar Mária-tisztelet egyik központja, ahol a hagyomány és a hit élőn találkozik.

# data[].attributes.body
Vác történelmi város Magyarországon, a Duna partján, és a Váci Egyházmegye székhelye. A város legfontosabb kegyhelye a Nagyboldogasszony-székesegyház, de a Szent Mihály-templom és a Domonkos-rendi kolostor romjai is jelentős vallási helyek. Itt a hívek zarándoklatokon vehetnek részt, imádkozhatnak és gyertyát gyújthatnak. Vác templomai és kegyhelyei egyszerre vallási és kulturális értéket képviselnek.

# data[].attributes.location_name
Máriapócs, Máriapócsi Szent Mihály főangyal görögkatolikus templom, Kossuth tér

# data[].attributes.headline
Máriapócs, Máriapócsi Szent Mihály főangyal görögkatolikus templom, Kossuth tér

# data[].attributes.subject
Máriapócs, Máriapócsi Szent Mihály főangyal görögkatolikus templom, Kossuth tér

# data[].attributes.body
Máriapócs egy híres magyarországi zarándokhely Szabolcs-Szatmár-Bereg vármegyében.

A település legfontosabb kegyhelye a Máriapócsi Kegytemplom, amely a könnyező Mária-ikonról ismert.

A legenda szerint a Szűzanya képe 1696-ban, majd később is többször könnyeket hullatott, ami hatalmas zarándoklatokat indított el.

A templomot a görögkatolikus egyház gondozza, és a magyar görögkatolikus hívők egyik legfontosabb szent helye.

Évente több tízezer zarándok érkezik ide, különösen Mária-ünnepek idején.

A bazilika belseje gazdagon díszített ikonosztázzal és barokk stílusú oltárral várja a híveket.

A zarándoklatok nemcsak vallási, hanem közösségi élményt is nyújtanak a résztvevőknek.

Máriapócs így a magyarországi kegyhelyek egyik legjelentősebb és legmeghittebb cél

pontja.

# data[].attributes.body
A Fertőszentmiklósi kegyhely fontos zarándokhely a hívők számára, ahol sokan keresnek lelki megnyugvást és megerősödést hitükben.

A település temploma különleges atmoszférájával és történelmi értékeivel vonzza a látogatókat.

A zarándoklatok során a hívek közös imádsággal, énekkel és szentmisével tisztelegnek a Szűzanya előtt.

A templom belső díszítése és oltárai a barokk stílus szépségét tükrözik.

A kegyhely nemcsak a vallásos élet központja, hanem közösségformáló szerepet is betölt a helyiek körében.

Sok zarándok évente visszatér, hogy hálát adjon vagy új kérésekkel forduljon a Szűzanyához.

A környék templomai együtt alkotják a térség fontos vallási és kulturális örökségét.

A Fertőszentmiklósi kegyhely így nemcsak egy épület, hanem a hit, a hagyomány és az összetartozás szim

bóluma.

# data[].attributes.body
Mátraszentimre-Fallóskút a Felső-Mátra erdős hegyoldalán, nagyjából 700–800 méter magasan fekszik, természetközeli üdülőhely és közben zarándokhely is.

A hely története 1947-ig vezethető vissza, mikor egy hasznosi asszonynak, Sánta Lászlóné (Klára asszonynak) többször megjelent a Szűzanya, és ennek következtében felfedezték a forrást, amely mellett kápolnát emeltek.

A kis kápolna építése 1948 szeptemberében kezdődött, majd később – az 1970-es években – templom lett belőle, és még 1988-ban torony is épült.

Forrástól és a kápolnától mára zarándokhely lett: az ide látogatók nemcsak a természeti környezetet keresik, hanem lelki megnyugvást, elcsendesedést is.

A hely híressé válásában szerepe van a „csodatévőnek” tartott forrásnak: sokan hiszik, hogy a forrás vize gyógyító erővel bír, vagy legalábbis lelki erőt ad.

A terület nehezen megközelíthető, erdei út visz a templomhoz, így egyszerre zarándoklat és természetjárás – ami külön hangulatot ad a helynek.

Fontos szerepe lett a turizmusban is: a környéken vendégházak, kirándulóútvonalak működnek, így nem csak vallási céllal, hanem kirándulásként is gyakori úticél.

Összességében Mátraszentimre-Fallóskút a 20. század közepétől alakult ki zarándokhelyként, és ma már olyan hely, ahol a hit, a természet és a csend együtt találkozik.

# data[].attributes.body
Mátraverebély-Szentkút Magyarország egyik legrégebbi és legismertebb kegyhelye, amely a Mátra és a Cserhát között, Nógrád megyében található.

A legenda szerint a forrás akkor fakadt, amikor Szent László király lova patájából víz tört elő 1091-ben, és később a Szűzanya is megjelent itt egy pásztornak, akit meggyógyított a forrás vizével.

1210 körül épült az első kegytemplom az egyre növekvő zarándokforgalom miatt, és 1258-ban már búcsú is engedélyezve volt a helyen.

A mai barokk templom 1758–1763 között épült, és 1970-ben a pápa „basilica minor” címet adományozott neki, jelezve az országos jelentőségét.

A hely híressé vált csodás gyógyulásokról, a forrás körüli legendákról és a zarándokok nagy számáról: ez mind hozzájárult ahhoz, hogy országos szinten ismert kegyhellyé vált.

Emellett a kegyhelyhez remetebarlang-rendszer is tartozik, ahol kedvelt volt a magányban élő szerzetesi élet, ez tovább növeli a hely különlegességét.

A modern korban is fontos zarándok és turistacélpont: sokan gyalogosan érkeznek, zarándoklatokat szerveznek ide, így vallási és turisztikai szerepe is jelentős.

# data[].attributes.body
Remete kápolna/Kisboldogasszony kápolna: 1751 és 1758 között épült barokk stílusban. A Balremete szőlőhegyen található. A mai kis kápolna helyén, már a 11. században is állt egy kegyhely, de az a török hódoltság alatt odaveszett. A 18. században az ott élő emberek elhatározták - különösen a pestisjárvány után -, hogy újjáépítik a helyet, Szent Szűz tiszteletére. A kápolna mellett egy Szenvedő Krisztus szobor is helyet kapott hársfákkal szegélyezve. A kápolna egy egyhajós alaprajzú, beépült tornya van, a nyugati oldalon pedig egy négyzetes sekrestye csatlakozik a szentélyhez. A kegyhely napjainkban is élő búcsújáró hely. Zarándokok rendszeresen látogatják.

# data[].attributes.body
Tihanyi Bencés Apátság: I. András magyar király alapította az apátságot 1055-ben, Szűz Máriának és Szent Ányos püspöknek szentelve. Itt található a királyi kripta, az egyetlen középkori királyi sír. A magyar nyelv egyik legrégibb írásos emlékét tartalmazza az alapítólevél, vagyis az 1055-ös oklevél. A jelenlegi templom kívül belül barokk stílusban épült 1750 környékén. Gazdag díszítésekben, freskók és faragások színesítik belső terét. A kegyhelyen természetesen a mai napig misék, imaórák zajlanak, továbbá népszerű zarándokok körében is. Az apátásg egy magaslati ponton helyezkedik el, ezáltal gyönyörű panoráma nyílik a Balatonra.

# data[].attributes.body
Csobánka a Pilis hegység egyik legszebb fekvésű települése, amely nyugodt környezetével és gazdag vallási hagyományaival sok látogatót vonz.

A falu központjában álló római katolikus templom évszázadok óta fontos szerepet tölt be a helyiek életében, ünnepi alkalmak és közösségi események színtere.

A település legismertebb kegyhelye a csobánkai Szentkút, amelyet a Sarlós Boldogasszony tiszteletére alakítottak ki, és amelyhez sokan érkeznek imádságra és gyógyulásra.

A zarándokok gyakran gyalogosan jutnak el ide, különösen a Mária Út részeként, amely Csobánkát is érinti.

A Szentkút környéke különösen békés, a természet közelsége és a forrás tisztasága miatt ideális hely a megpihenésre.

A településen évente búcsúkat is tartanak, ahol a hívek közösen ünnepelnek, énekelnek és imádkoznak.

# data[].attributes.body
Törökszentmiklós egy alföldi kisváros, amely gazdag vallási hagyományokkal és több jelentős templommal, kegyhellyel büszkélkedhet.

A város legismertebb vallási helyszíne a Kálvária kegytemplom, amely a Sarlós Boldogasszony tiszteletére épült, és a Kálvária-dombon áll, ahová sokan érkeznek imádságra vagy elcsendesedésre.

A Szentháromságról elnevezett római katolikus főplébániai templom szintén kiemelkedő műemlék, amely 1898 és 1900 között épült, román-gót stílusban.

A városban található Kálvária Kápolna barokk stílusban készült a 18. században, belső tere pedig különleges kalocsai falfestésekkel díszített.

Törökszentmiklós vallási életét aktív egyházközségek és rendszeres szertartások határozzák meg.

A település csendes környezete és történelmi templomai miatt sokan választják zarándoklat célpontjaként, akár egyéni lelki feltöltődésre, akár közösségi ünnepekre.

# data[].attributes.attachment_caption
Sarlós Boldogasszony ferences templom és kolostor

# data[].attributes.body
A ferences templom alapítása körülbelül a 14. század végére tehető, és eredetileg gótikus elemekkel épült.

A török hódoltság korában súlyos károkat szenvedett, de a ferences közösség viszonylag gyorsan, mintegy öt év alatt helyreállította.

A XVIII. században barokk stílusúvá alakították az épületet, ugyanakkor megtartotta gótikus jellegű szerkezeti elemeit is (például a késő gótikus boltozat a szentélyben).

A templom kriptájában nyugszik Vak Bottyán János generális, akinek emlékét vörös márvány emléktábla is őrzi.

A templom és a kolostor épületében ma működik állandó kiállítás a ferences rend életéről, továbbá a ferences könyvtár, melyben jelentős mennyiségű ősnyomtatvány is található.

# data[].attributes.body
A kegyhely temploma a Sarlós Boldogasszony tiszteletére épült, és Erdély egyik legismertebb zarándokhelye.

Az aktuális épület 1804 és 1834 között készült Schmidt Konstantin tervei alapján, barokk stílusban.

augusztus 20-án szentelték fel a templomot Fogarassy Mihály gyulafehérvári püspök által.

A kegyhely legnagyobb kincse a Könnyező (csodatévő) Mária-szobor, amely hársfából készült és kb. 2,27 méter magas – ez az egyik legnagyobb fa Mária-szobor a világon.

A szobrot a XVI. század elején faraghatták – különös tisztelet és számos csodatörténet övezi.

A székelység körében hagyománnyá vált pünkösdi búcsú évről évre nagyszámú zarándokot vonz — ez a jubileumi esemény a magyar katolikus közösség nagy összejövetele.

A kegytemplom mellett egy impozáns zarándok-dombormű is található, amely kb. 900 méteren át halad, és bemutatja a kegyhely különböző pontjainak viszonyát egymáshoz (templomtól a szabadtéri oltárig).

2025 júniusában megnyílt egy kiállítás is, amely Csíksomlyó és Máriapócs nemzeti kegyhelyeinek örökségét mutatja be a kegytemplom előtti téren.

# data[].attributes.body
Gyula legjelentősebb egyházi épülete, a Nádi Boldogasszony templom a város központjában áll. Barokk stílusban épült a 18. században. Belső tere tágas, egyhajós elrendezésű, gazdagon díszített oltárokkal és freskókkal. A főoltár Mária mennybevételét ábrázolja.A templom mellett található a Szentháromság-kápolna és a Szentháromság-szobor, amelyek tovább erősítik a hely vallási jelentőségét.

# data[].attributes.body
Egerszalókon Szent Lőrinc Római Katolikus Templom Szent Lőrinc vértanú tiszteletére szentelt épület, amely a falu központjában, a gyógyforrások közelében található.Az eredeti templomot a 15. században építették gótikus stílusban, majd a török időkben megsérült, és a 18. században barokk stílusban újjáépítették. A templom mellett áll a kálvária és a keresztút, amely a település vallási életének központi eleme. A templom Egerszalók lakóinak hitéletében és közösségi rendezvényeiben ma is kiemelt szerepet tölt be.

# data[].attributes.body
Hajós egy hangulatos kisváros Bács-Kiskun vármegyében, Kalocsa közelében. A település elsősorban híres borairól és a különleges pincefalujáról, ahol több száz, egymás mellett sorakozó borospince található – ez Magyarország egyik legnagyobb pincefaluja. A város múltja szorosan összefonódik a német nemzetiségű lakosság hagyományaival, amelyeket a mai napig ápolnak néptáncokkal, népviselettel és rendezvényekkel. Hajós egyik legjelentősebb látnivalója a barokk stílusú Érseki Kastély, amelyet a 18. században építettek, és ma is a település központi ékessége. A város nyugodt, barátságos hangulata és gazdag kulturális élete miatt kedvelt turisztikai célpont a bor- és hagyománykedvelők számára.

# data[].attributes.body
Búcsúszentlászló egy hangulatos kis település Zala vármegyében, Zalaegerszeg közelében. A falu neve a régi búcsújáró hagyományokra utal, hiszen évszázadokon át fontos vallási központ volt. Központjában áll a szépen felújított templom, amely a közösségi élet egyik legfontosabb helyszíne. A települést nyugodt, természeti környezet veszi körül, így ideális hely azoknak, akik csendes, vidéki hangulatot keresnek. A helyiek nagy hangsúlyt fektetnek a hagyományok megőrzésére és a közösség összetartására, ami különleges, barátságos légkört teremt a faluban.

# data[].attributes.body
Mariabeszterce (horvátul Marija Bistrica) Horvátország északnyugati részén, Zágráb közelében fekvő híres zarándokhely. A település központjában található Szűz Mária-bazilikában őrzik a csodatévő Mária-szobrot, amely miatt sok hívő látogatja a várost. Mariabeszterce festői környezetben fekszik, és népművészetéről, valamint vallási hagyományairól is ismert.

# data[].attributes.body
A rönöki Szent Imre-templom impozáns neogótikus stílusban épült, és már az alapkövet 1902-ben letették Baumgarten Sándor építész tervei alapján.

Az épület belső tere letisztult, világos falakkal, színes üvegablakokkal és meghitt hangulattal fogadja a látogatót – ide belépve szinte azonnal megérzi az ember a szakrális tér nyugalmát.

Történelme során azonban nem csak fellendülést, hanem nehézségeket is megélt: az eredeti templom egy viharkár miatt 1898-ban lebontásra került, majd a trianoni békeszerződés után az épület a határ közvetlen közelébe került.

A második világháború utáni korszakban a templom hosszú ideig csupán határsávban állt, látogathatatlan volt, és berendezését elvitték, míg végül 1990-ben országok közötti egyezmény nyílt az épület megközelíthetőségéről.

1992 szeptemberében a templomot felújították és újraszentelték — mára a közösségi és zarándokhely szerepét is betölti, hiszen a határ menti elhelyezkedése miatt különleges találkozási pontként is szolgál.

Az épület méretei is imponálóak: hossza és magassága kb. 35 méter, szélessége pedig 15 méter — ezek az arányok arányos, harmonikus formát eredményeznek.

A templom építésekor olasz mesterek végezték a kőfaragó munkákat, harangjait Novotny Antal temesvári műhelyében öntötték, ami azt mutatja, hogy nemcsak a helyi, hanem nemzetközi szaktudás is jelen volt az építkezésben.

Ma a Szent Imre-templom nemcsak vallási helyszín, hanem kulturális és történelmi tanú is: a határtól pár méterre áll, mégis magyar oldalon, és így a régióban élő közösségek összefogásának szimbólumává vált.

# data[].attributes.body
A sopronbánfalvai Mária Magdolna-templom az egyik legrégebbi szakrális emlék a környéken; az épület hajója és négyzetes szentélye már az Árpád-kor idejéből, román stílusban épült.  A templom tornya a XIV-XV. század fordulóján készült gótikus stílusban, mely stílusváltást is jelez az építészetben.  Belül külön figyelemre méltó a XVII. századi falkép-maradvány és a csúcsíves boltozás zárókövén maradt 1472-es évszám, ami a templom gazdag középkori múltjára utal.  Az egyszerű, falazott kis templom egy fallal övezett kert közepén áll, így különleges megjelenést kölcsönöz a környéki épületek között.  A templom története során protestáns időszakon is átesett, majd visszakerült a katolikus közösséghez, ami a település felekezeti változásait is tükrözi.  Az építészeti összetettsége (román hajó, gótikus szentély, középkori torony) mutatja, hogy évezredes folyamat részese volt, nem egyszerűen egyetlen korszak terméke. A látogató belépve szinte érezheti azt a régi idők hangulatát, amit a vastag falak, a kis ablakok és a hordó- illetve keresztboltozatos részletek sugároznak. Bár méretében visszafogott, mégis nagy jelentőségű műemlék: az egyszerűségében rejlő történelmi értéke miatt a régió kulturális örökségének fontos része. E helyszínen a múlt és a jelen nyugalmának találkozása válik érzékelhetővé.

# data[].attributes.body
Szécsényi Ferences templom és kolostor Szécsény egyik legfontosabb műemléke. A templomot és a hozzátartozó kolostort az 1300-as évek közepén építették gótikus stílusban. A templom látogatható, de csak vezetett túrával.

# data[].attributes.body
Petőfiszállás Pálosszentkút a Pálos rendhez kötődő évszázados múlttal rendelkező búcsújáró és zarándokhely. A kegyhely egész évben látogatható és mindig nagy zarándokélet szerveződik köré.

# data[].attributes.body
Vértessomló híres vallási hagyományairól és zarándokhelyeiről.

A falu központjában álló barokk stílusú római katolikus templom a település legfontosabb szakrális épülete.

A templom fölötti dombon található a Kálvária, amely a hívők számára kedvelt zarándokhely.

A domb tetején emelkedő Szentháromság-szobor nemcsak vallási, hanem kulturális jelképe is a falunak.

A környék békés, természetközeli hangulata különösen alkalmas lelki elcsendesedésre és imádságra.

Vértessomlóra gyakran érkeznek zarándokcsoportok a Vértes környékéről és távolabbról is.

A település vallási rendezvényei, például a búcsúk és körmenetek, sok látogatót vonzanak.

Vértessomló templomai és kegyhelyei a hit, a hagyomány és a közösség összetartó erejét

# data[].attributes.location_name
Osli, Osli Nagyboldogasszony templom, 8514, Hungary

# data[].attributes.headline
Osli, Osli Nagyboldogasszony templom, 8514, Hungary

# data[].attributes.subject
Osli, Osli Nagyboldogasszony templom, 8514, Hungary

# data[].attributes.body
Osli a Hanság déli peremén fekvő kistelepülés, és „a legrégebbi magyarországi zarándokhelyek egyike”. Az osli Nagyboldogasszony-templom a Hanság déli részén fekvő kis település, Osli legfontosabb szakrális épülete. A templom helyén már a 14. században is állt egy kápolna, amelyet Szűz Mária tiszteletére emeltek. A hagyomány szerint a templomban elhelyezett Mosolygó Madonna-kép több csodás gyógyulást is közvetített a hívek szerint. Ezért az évszázadok során zarándokhellyé vált, és ma is érkeznek ide hívők a környékbeli falvakból Mária-napokon és búcsúkor. A jelenlegi templom barokk stílusban épült a 18. században, és szépen felújított tornya messziről is látható. A templom környezete gondozott, mellette kálvária és kereszt is található, ami tovább növeli szakrális hangulatát. A helyiek nagy tisztelettel ápolják a Mária-kultuszt, és minden évben megtartják a Nagyboldogasszony-napi búcsút. Az osli Nagyboldogasszony-templom így nemcsak vallási, hanem történelmi és kulturális jelentőségű kegyhely is Magyarországon.

# data[].attributes.body
A Hont–Csitári kegyhely Nógrád megyében, Hont település közelében található, erdőkkel körülvett csendes völgyben. A hely központjában áll a Csitári kápolna, amelyet a 19. század közepén építettek Szűz Mária tiszteletére. A legenda szerint a közelben fakadó forrásnál, a Kutyika-forrásnál, megjelent a Szűzanya, és az emberek több csodás gyógyulást tapasztaltak a víz használatával. A forrás vize azóta is szentként tisztelt, sok zarándok visz belőle haza, bízva gyógyító erejében. A kápolna és a forrás környéke a béke és elcsendesedés helye, ahová a hívők imádkozni és lelki feltöltődésre járnak. A búcsúk idején, különösen Mária-ünnepekkor, sokan érkeznek ide a környező falvakból és városokból. A templom és a természet szépsége együtt különleges hangulatot teremt, amely erősíti a hívők hitét. A Hont–Csitári Mária-kegyhely így egyaránt jelent vallási, történelmi és természeti értéket Magyarország szakrális helyei között.

# data[].attributes.body
A Bodajki kegyhely Fejér vármegyében, a Móri-árok szélén található, és a Dunántúl egyik legrégebbi Mária-kegyhelye. A hagyomány szerint Szent István király is járt itt imádkozni Szűz Máriához. A forrásnál, amelyet gyógyítónak tartanak, több csodás gyógyulásról is beszámoltak. A kegytemplom barokk stílusban épült a 18. században, és ma is zarándokok ezreit vonzza. A közelmúltban felújították a templomot és a környezetét, így Bodajk ma is fontos lelki és turisztikai központ.

# data[].attributes.body
A Homokkomáromi kegyhely Zala vármegyében található, és a térség egyik legjelentősebb Mária-kegyhelye. A hagyomány szerint a 17. században csodás gyógyulások történtek itt a forrás vizénél, ami hamarosan zarándokhellyé tette a helyet. A barokk stílusú kegytemplomot a 18. században építették, benne őrzik a „Fájdalmas Szűzanya” kegyképét, amelyhez sok imameghallgatás és gyógyulás kötődik. A kegyhely ma is élő zarándokközpont, különösen Mária-ünnepeken, amikor sok hívő érkezik ide imádkozni és lelki feltöltődést keresni.

# data[].attributes.body
Segesd egy történelmi jelentőségű falu Somogy vármegyében. Több mint ezeréves múlttal rendelkezik, fontos királyi és vármegyei központ volt. Főbb látnivalói közé tartozik a barokk ferences templom és kolostor, és a romantikus Széchenyi-kastély. A Belső-Somogyban, a Rinya-patak forrásvidékénél lévő település természeti szépségekkel, például egy jelentős kastélyparkkal is büszkélkedhet.

# data[].attributes.body
Bélapátfalva Heves vármegyében, a Bükk hegység nyugati lábánál található kisváros. Leghíresebb nevezetessége a XIII. században alapított ciszterci apátság, amely hazánk egyik legépebben megmaradt román stílusú temploma. A település környéke gazdag természeti látnivalókban. Erdők, hegyek, források és túraútvonalak várják a kirándulókat. Bélapátfalva nyugodt, tiszta levegőjű környezete miatt népszerű pihenőhely, és ipari múltja is jelentős, hiszen a cementgyártás sokáig fontos szerepet játszott a város életében.

# data[].attributes.body
Bakonybél a Bakony hegység szívében fekvő kis település, amely híres bencés monostoráról és természeti szépségéről. A falu egyik legfontosabb kegyhelye a Szent Mauríciusz Monostor, amelyet Szent István király alapított a 11. században. A monostor és környéke a lelki elcsendesedés, zarándoklat és imádság helye, ahová sokan érkeznek békét és feltöltődést keresve. A közelben található Szent Gellért-forrás is, amely szintén vallási és történelmi jelentőségű.

# data[].attributes.body
Bakonybél a Bakony hegység szívében fekvő kis település, amely híres bencés monostoráról és természeti szépségéről. A falu egyik legfontosabb kegyhelye a Szent Mauríciusz Monostor, amelyet Szent István király alapított a 11. században. A monostor és környéke a lelki elcsendesedés, zarándoklat és imádság helye, ahová sokan érkeznek békét és feltöltődést keresve. A közelben található Szent Gellért-forrás is, amely szintén vallási és történelmi jelentőségű.

# data[].attributes.body
Máriaremete Budapest egyik legismertebb kegyhelye, amely a Máriaremetei Kisboldogasszony-bazilikáról kapta hírnevét. A hagyomány szerint ide egy bajor asszony hozott egy Mária-képet a 18. században hálából, mert imádságára fia felgyógyult. Azóta a hely a Szűzanya tiszteletének egyik központja lett, és számos zarándok érkezik ide évente, különösen Mária-ünnepeken. A kegyhely a béke, hálaadás és lelki megújulás helye.

# data[].attributes.body
A Péliföldszentkeresztesi kegyhely a Gerecse-hegység lábánál, Nyergesújfalu közelében található, és a Szent Kereszt tiszteletére szentelt zarándokhely. A helyszín különleges szellemi és természeti kisugárzással bír: a csendes völgyben álló templom és forrás évszázadok óta a lelki megújulás és a békesség keresésének helye.

A kegyhely a szalézi rend egyik fontos magyarországi központja is – Don Bosco szellemiségében itt fiatalok és családok lelki programokon, táborokon, lelkigyakorlatokon vehetnek részt. A zarándokok körében különösen kedvelt a Kálvária-domb, ahonnan gyönyörű kilátás nyílik a környező tájra.

Péliföldszentkereszt így egyszerre történelmi, vallási és természeti érték, amely nyugalmat, elmélyülést és közösségi élményt kínál mindazoknak, akik ellátogatnak ide.

# data[].attributes.body
A lébényi Szent Jakab apostol-plébániatemplom román stílusban épült. Középkori keresztény templom Magyarország egyik legjelentősebb középkori építészeti emléke.A Győrtől mintegy húsz km-re fekvő város országos hírű nevezetessége.

# data[].attributes.body
A Máriakálnoki kegyhely Győr-Moson-Sopron vármegyében, a Mosoni-Duna mentén található, és a Boldogságos Szűz Mária tiszteletének egyik régi központja a térségben. A falu neve is Máriáról kapta nevét, hiszen már a középkorban is zarándokhely volt, ahol a hívek a Mária-szoborhoz és a forráshoz érkeztek imádkozni, gyógyulást és lelki békét keresve.

A barokk stílusú templom, melyet a 18. században építettek, ma is meghatározó látványa a településnek. Belső terében Szűz Mária kegyszobra és a díszes oltár különleges, bensőséges hangulatot áraszt. A kegyhely ma is élő zarándokhely: búcsúk, lelki napok és egyházi ünnepek alkalmával sokan keresik fel.

Máriakálnok így nemcsak vallási szempontból fontos, hanem a csend, a hit és a természeti szépség találkozási pontja is, ahol a látogatók valódi lelki feltöltődést élhetnek át.

# data[].attributes.body
Péliföldszentkereszt Bajót településrésze Komárom-Esztergom vármegye északkeleti részén, a Gerecse keleti nyúlványain, a Bajna, Nyergesújfalu és Bajót közötti területen található. Régi búcsújáró hely, 13. századi temploma műemlék. Egy kálvária is található itt. Péliföldszentkereszten halad át az Országos Kéktúra és a Kinizsi Százas teljesítménytúra útvonala.

# data[].attributes.body
A Felvidéken, a mai Szlovákia területén, a Bôrka (magyarul: Barka) községében található egy jelentős katolikus búcsú- és kegyhely, amely magyar lakta területen működik.

Miért fontos ez a hely?

A falu területe a Gömör-Szepesi-érchegység és a Gömör-Tornai-karszt övezetében fekszik, csendes, természeti környezetben.

A templom, amely a búcsújáróhely központja, 1759-ben épült barokk-klasszicista stílusban.

A templom oltára és szószéke a 18. századból származik. A kegyhely legfőbb témája a Skapuláré (a Kármel-hegyi Szűz Mária ordenárius jellegű ruhadarabjának) tisztelete: a festményen szerepel, amint Szent Simon Stock átvette a vállruhát a Szűzanyától.

Régóta működő zarándokhely: például a magyarországi görög katolikusok és római katolikusok is látogatják. neprajz.unideb.hu

Mit érdemes tudni, ha ellátogatsz?

A település magyar neve Barka, szlovák neve Bôrka, Rozsnyói járásban található.

A térség természeti adottságai miatt ideális lehet csendes zarándoklatra vagy lelki elmélyülésre.

Ajánlott az előzetes tájékozódás az aktuális búcsú- vagy miséző alkalmakról, mert a környék magyar vonatkozású zarándokútvonalakhoz is kapcsolódik.

# data[].attributes.body
Mi is ez a kegyhely?

Kunszentmárton az épített templom- és kápolna-egységeivel katolikus közösségi központként is jelen van, pl. a Szent Márton Plébánia templom a „Köztársaság tér 3.” alatt.

Ugyanakkor helyspecifikusan a kegyhely-hagyomány szerint Kunszentmárton egy „Vérző Homlokú Szűzanya”-kép kegyhelye is Magyarországon, Jász-Nagykun-Szolnok megyében.

A kegykép eredete: a források szerint az olaszországi Rébeli, vagy Krisztinavárosi Vérző Homlokú Szűzanya képmásáról van szó, amelyet egy „Majzik” nevű asszony ajándékozott egy újmisés papnak, hogy aztán Kunszentmártonba kerüljön.

Miért különleges?

Az a tény, hogy Kunszentmárton nem „tipikus” nagy-egyházmegyei zarándokhely, hanem egy helyi közösség által tisztelt kegykép-hely, ad neki sajátos jelentőséget.

A kegyképhez kapcsolódó hitbéli és közösségi gyakorlat (imádság, hálaadás, közösségi események) jellemző ezen a helyen.

Továbbá Kunszentmártonnak vannak temetői kápolnái (pl. az Alsó-temetői „Hétfájdalmú Szűzanya” kápolna, 1869-ben szentelték) is, amelyek lelki helyszínként is szolgálnak.

Hol található?

A kegyhely központi temploma: Kunszentmárton, Köztársaság tér 3.

Megye: Jász-Nagykun-Szolnok megye, Magyarország.

A kegykép ünnepnapjaira, búcsúkra érdemes érdeklődni a plébánián vagy a helyi híradásokban.

Hasznos tudnivalók ha ellátogatnál

Érdemes időben érkezni, különösen búcsú vagy zarándoklat idején lehet nagyobb forgalom.

Érdemes előzetesen megkeresni, hogy mikor van mise vagy közösségi esemény, mert a kegyhelyhez kapcsolódó misék, imádságok fontos részei az élménynek.

Ha fényképezni szeretnél, különösen a kegyképet, érdemes rákérdezni helyben az esetleges szabályokra.

A környéken több érdekes épített örökség is található (templomok, kápolnák), így ha időd engedi, érdemes egy rövid sétával felfedezni a települést is.

# data[].attributes.body
Baja–Vodica egy híres Mária-kegyhely a Dél-Alföldön, Bajától nem messze, a Duna partján fekvő csodaszép környezetben. A hely különlegessége a Szűz Mária tiszteletére emelt kápolna és a forrás, amelyhez a hagyomány szerint gyógyító erőt tulajdonítanak. A zarándokok évszázadok óta látogatják Vodicát imádságra, lelki megújulásra és a búcsúk alkalmával közösségi ünneplésre. A kegyhely nyugodt természeti környezete és a vallásos hagyományok együttese különleges, békés atmoszférát teremt mindazok számára, akik ide ellátogatnak.

# data[].attributes.body
Csatka egy nagyon különleges hely a Bakonyban, amit sokan kegyhelyként ismernek. Van ott egy forrás, amiről azt mondják, hogy gyógyító ereje van, meg egy templom, ahová minden évben rengetegen elzarándokolnak. Főleg a búcsú idején szokott hatalmas tömeg lenni, sokan imádkoznak, énekelnek, és visznek haza a forrás vizéből is. Nagyon békés, nyugodt hangulatú hely, és érezni, hogy sok embernek sokat jelent lelkileg.

# data[].attributes.body
Hanyi-puszta egy csendes, meghitt kegyhely, amely a bajai egyházmegye területén található. A hely a Szűzanya tiszteletének egyik fontos vidéki központja, ahová a hívek elsősorban imádságra és lelki feltöltődésre érkeznek. A kápolna és környezete egyszerre idézi a vidék hagyományos vallásos életét és a természet közelségét, így Hanyi-puszta különösen alkalmas elcsendesedésre és zarándoklatokra.

# data[].attributes.body
Máriagyüd Siklóshoz tartozik, és egy nagyon szép, híres kegyhely Baranyában. A templomot Szűz Mária tiszteletére építették, és már évszázadok óta zarándokhely. Sokan jönnek ide imádkozni, főleg a búcsúk idején, amikor rengeteg ember gyűlik össze a környékről. A templom és a környezete is gyönyörű, nyugodt, békés hangulatú, és azt mondják, hogy a helynek különleges lelki ereje van. Máriagyüd tényleg olyan hely, ahol az ember kicsit megáll, lenyugszik, és feltöltődik.

# data[].attributes.body
A falu közepén található a katolikus Mária kegytemplom Kálváriával, mely 1799-ben épült, az udvarában lévő Szent kút a mai napig zarándokhely, úgy vélik, hogy gyógyulást hoz azoknak, akik megmosakodnak a vízében. Szeptember 8-ai kisasszonynapi búcsú alkalmával évről-évre számtalan zarándok keresi fel templomukat.

# data[].attributes.body
Eger Magyarország egyik legszebb és legismertebb városa, Heves vármegye székhelye. A város híres történelmi múltjáról, különösen az 1552-es egri várról szóló hősies ostromról, amikor Dobó István vezetésével a várvédők visszaverték a török sereget. A város híres borvidékéről is, főként az Egri Bikavérről. Emellett Eger termálfürdőiről és egyetemi életéről is ismert, így a történelem, a kultúra és a pihenés kedvelt célpontja.

# data[].attributes.body
Szigetvár egy történelmi város Baranya vármegyében, a Dél-Dunántúlon. Leginkább az 1566-os ostromról híres, amikor Zrínyi Miklós és maroknyi védősere hősiesen ellenállt a sokszoros túlerőben lévő törököknek. A város központjában ma is áll a Szigetvári vár. Szigetvár barátságos kisváros, gyógyfürdője, parkjai és történelmi emlékhelyei miatt kedvelt turisztikai célpont. A városban a magyar és a török kultúra emlékei békésen megférnek egymás mellett, ami különleges hangulatot ad Szigetvárnak.