# data[].attributes.attachment_link.description
Ifølge World Alzheimer Report 2015 anslår man, at der i 2015 var mere end 10 millioner europæere med demens. På verdensplan var tallet knap 47 millioner. Antallet forventes at vokse til ca. 75 millioner i 2030.

# data[].attributes.body
I har 9 moduler PSS til rådighed.
Derudover er der sat 2 moduler af til vidensdeling.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Når man har demenssygdom tæt inde på livet, kan man have brug for hjælp til at løse helt praktiske problemer, men også til at lære, hvordan man bedst muligt lever med demenssygdom. Derfor har vi her samlet rådgivnings- og støttetilbud til mennesker med demens og deres pårørende, gode råd til livet med demens og nogle af de overvejelser, der er vigtige at gøre sig for at skabe tryghed i sygdomsforløbet.

# data[].attributes.attachment_link.description
Når man har demenssygdom tæt inde på livet, kan man have brug for hjælp til at løse helt praktiske problemer, men også til at lære, hvordan man bedst muligt lever med demenssygdom.

# data[].attributes.headline
Hvad skal jeres gruppe beskæftige jer med?

# data[].attributes.subject
Hvad skal jeres gruppe beskæftige jer med?

# data[].attributes.body
Opgave:

- Gruppen lave en case med en borger/patient som I kan inddrage undervejs.

- Gruppen beskriver jeres tildelte demens sygdom jævnfør ICD-10. Herunder symptomer, faser, statistik, behandling, udredning samt årsager.

- Derudover skal I inddrage følgende emner der er lagt ind nedenfor.

- I skal dagligt uploade dagens arbejde samt hvad jeres fokus er dagen efter. Dette til inspiration for andre grupper og undervisere. Eks. film, kontakter, hjemmesider, foreninger osv.

OBS på inddragelse af fagmålene!

# data[].attributes.attachment_link.description
Har du eller en af dine nærmeste fået stillet en demensdiagnose? Eller møder du mennesker med demens og deres pårørende i dit arbejde? Så kan du måske bruge disse fakta-ark, der kort beskriver forskellige emner i forbindelse med demens.

# data[].attributes.attachment_link.description
ABC Demens er gratis e-learning til fagpersoner, der arbejder med mennesker med demens. Opret dig som bruger og afprøv din viden om demens gennem konkrete cases, øvelser, filmklip og illustrationer.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hvert menneske har sin egen historie. Sin egen identitet. Gennem et langt, levet liv opbygges fantastiske minder og historier, som fortjener at blive husket og fortalt videre.

Vi har udviklet konceptet Min Livshistorie, fordi der manglede en platform til at samle, opbevare og gemme disse livsminder på en sikker og brugervenlig måde.

Historier binder generationer sammen
Min Livshistorie er et kommunikationsredskab til computer, tablets og smartphones, der hjælper med at bevare de unikke historier for eftertiden. Binder generationer sammen, sikrer tryghed og samhørighed og formidler, at folk ved og forstår, "hvem du er".

Min Livshistorie er et lukket digitalt system, hvor du ejer alle dine minder. Der er ingen forstyrrende elementer som reklamer eller lign. Du kan oprette, udbygge, genkalde og gemme dine livshistorier i billeder, lydfiler, filmklip og tekst. Du kan dele din livshistorie med dem, du holder af, ligesom du selv kan definere, hvem der må se hvad.

Min Livshistorie er en enestående platform til at skabe Livskvalitet, Nærvær & Fællesskab, som er vores tre kerneværdier.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvert menneske har sin egen historie. Sin egen identitet. Gennem et langt, levet liv opbygges fantastiske minder og historier, som fortjener at blive husket og fortalt videre. Vi har udviklet konceptet Min Livshistorie, fordi der manglede en platform til at samle, opbevare og gemme disse livsminder på en sikker og brugervenlig måde.

# data[].attributes.body
SSA'ens rolle ift. borgere med demens, herunder observationer, kommunikation samt fysisk pleje og praktisk hjælp.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tidsforbrug

Ca. 10 minutter.

Instrumenttype

Kort kognitiv test/'screeningsinstrument'.

Anvendelse

MMSE er uden sammenligning det hyppigst anvendte kognitive screeningsinstrument i ind- og udland og indgår som rutineundersøgelse ved demensudredning.

Adgang til materiale

MMSE består primært af et testark og en vejledning i administration og scoring, der kan købes i en dansk version hos det amerikanske forlag Psychological Assessment Resources, Inc. (PAR), der også forhandler en e-Manual til MMSE.

Copyright

I forbindelse med indsendelse af videnskabelige studier, der inkluderer MMSE, til amerikanske tidsskrifter kan man blive mødt af krav om dokumentation for, at man har betalt for testen. Eksperter i ophavsret har dog sat spørgsmålstegn ved, om forlagets påstand om copyright er juridisk holdbar (Fiore 2015).

Dansk version

Ud over PARs danske version af MMSE er der i tidens løb udarbejdet en halv snes forskellige uatoriserede oversættelser af MMSE med variationer i item-indhold, administration og scoring. Der er ikke konsensus om, hvilken version, der bør anbefales frem for andre.

Beskrivelse

MMSE blev oprindeligt beskrevet i en videnskabelig artikel, hvor retningslinjer for administration og scoring af testen blev kortfattet beskrevet i et appendiks (Folstein 1975). Testen er udviklet med henblik på at vurdere kognitiv status hos ældre samt registrere eventuelle ændringer i det kognitive funktionsniveau over tid, men MMSE er ikke specifikt konstrueret til at identificere demens.

I 2001 blev en let redigeret udgave af MMSE udgivet med en tilhørende Clinical Guide, der bl.a. indeholder detaljerede retningslinjer for administration og scoring af testen samt amerikanske normer (Folstein, 2001). 2001-versionen ledsages af en væsentligt bedre dokumentation end 1975-udgaven, også vedrørende måleegenskaber, klinisk anvendelse m.v.

MMSE indeholder en række korte, simple opgaver til belysning af otte forskellige typer kognitive funktioner:

Præstationerne scores og summeres i en råscore der går fra 0-30, hvor 30 udgør den optimale præstation.

Der foreligger som nævnt flere danske versioner af MMSE. De væsentligste forskelle knytter sig formentlig til opgaverne 'Seriel subtraktion' (100-7) og 'Stavning bagfra'. Folsteins praksis var at anvende stavning bagfra som alternativ, hvis patienten ikke kunne eller ville gennemføre Seriel subtraktion, og i givet fald tildele point for stavning bagfra. Denne fremgangsmåde er så vidt vides også den almindeligste i Danmark, men i nogle versioner af MMSE administreres begge opgaver, og der gives point for den opgave, der klares bedst , mens andre versioner af MMSE kun giver point for Seriel subtraktion, uanset om patienten gennemfører den eller ej.

Da Seriel subtraktion er sværere end stavning bagfra, og k orrelationen mellem de to opgaver kun er 0,37, er det ikke ligegyldigt, hvilken praksis, man vælger . Der foreligger desuden forskellige scoringskriterier for årstid (+/- 0, 1 eller 2 uger), måned og dato (+/- 0 eller 1 dag), ligesom der anvendes forskellige ord (' penge', ' spand', ' trold' eller ' sværd ') ved stavning bagfra.

Normer

Uddannelse, alder og etnicitet har signifikant indflydelse på MMSE-scoren. Uddannelse og alder menes samlet at forklare omkring 12-16 % af variansen i resultaterne (Mitchell 2009; Bravo 1997) . Den praktiske betydning af effekten af uddannelse og alder fremgår bl.a. af amerikanske normer til MMSE baseret på 18.000 kognitivt raske voksne (Crum 1993) .

Indflydelsen fra uddannelse og alder medfører systematisk bias. Dels er der risiko for, at personer med høj alder og/eller kort skolegang og uddannelse fejlagtigt klassificeres som kognitivt svækkede (falsk positive), og dels er der risiko for at 'yngre' og/eller veluddannede personer fejlagtigt klassificeres som kognitivt intakte (falsk negative) (Carnero-Pardo 2014) .

Dansk validering

emensudredningsenheder, én i gerontopsykiatrisk regi og én baseret på data fra en befolkningsundersøgelse af forekomsten af demens blandt hjemmeboende ældre i bydelen Brønshøj-Husum i København i 1990'erne

Sensitivitet og specificitet (ved optimal cutoff) varierer tilsvarende på tværs af studierne, hvilket også ses i internationale studier og meta-analyser (Tombaugh 1992; Tsoi 2015) .

Itemanalyser udført på et stort dansk datamateriale (ved hjælp af såkaldte Rasch-modeller) viser, at MMSE måler to forskellige kognitive dimensioner og med fordel kunne opdeles i to separate, mere specifikke skalaer: en alderskorreleret skala (A-MMSE) og en demenskorreleret skala (D-MMSE) (Schultz-Larsen 2007).

Ifølge flere meta-analyser har MMSE acceptabel diagnostisk træfsikkerhed i forhold til demens i let til moderat grad, men testen egner sig ikke til at identificere mild cognitive impairment (MCI; let kognitiv svækkelse) (Mitchell 2009; Tsoi 2015). MMSE's manglende sensitivitet i forhold til MCI er udtryk for en 'loftseffekt': opgaverne er generelt for nemme til at opfange lettere kognitiv svækkelse. MMSE er heller ikke velegnet til undersøgelse af personer med svær demens (gulveffekt).

Der er de senere år rejst kritik af MMSE's face validity og psykometriske egenskaber (Carnero-Pardo 2014; Jørgensen 2020).

# data[].attributes.attachment_link.description
Ca. 10 minutter. Kort kognitiv test/'screeningsinstrument'. MMSE er uden sammenligning det hyppigst anvendte kognitive screeningsinstrument i ind- og udland og indgår som rutineundersøgelse ved demensudredning. MMSE består primært af et testark og en vejledning i administration og scoring, der kan købes i en dansk version hos det amerikanske forlag Psychological Assessment Resources, Inc.

# data[].attributes.body
Behandling og sygepleje til mennesker med demens.

# data[].attributes.attachment_link.title
Demenshåndbog: Personcentreret omsorg i praksis

# data[].attributes.attachment_link.description
Håndbogen om personcentreret omsorg giver en introduktion til, hvordan I med en personcentreret tilgang kan møde mennesker med demens, så I skaber trivsel for dem i hverdagen.

# data[].attributes.body
I skal udvælge, tilrettelægge, udføre og evaluere en aktivitet med jeres case-person og sygdom herunder inddragelse af sansestimulering.

# data[].attributes.body
Alle grupper skal beskrive, hvad reminiscens er og lave en form for reminiscenskasse. Den må gerne være virtuel, men kan også være en planche eller noget.

# data[].attributes.body
Eleven kan anvende viden om de hyppigst forekommende psykiske sygdomme og deres symptomer herunder demenssygdomme, skizofreni, affektive lidelser, angsttilstande, personlighedsforstyrrelser og dobbeltdiagnoser til selvstændigt at varetage sygepleje, samt reflektere over kommunikation og relationsdannelse med borgere/patienter med psykisk sygdom.

# data[].attributes.attachment_link.title
Læringsmaterialer i ældreplejen til forebyggelse af udadreagerende adfærd

# data[].attributes.attachment_link.description
Der er udarbejdet en række læringsmaterialer målrettet medarbejdere og ledere i ældreplejen. I læringsmaterialerne kan du få inspiration til at arbejde systematisk med at forebygge, håndtere og lære af udadreagerende adfærd i praksis.

# data[].attributes.body
Viden om personcentreret omsorg og betydningen af denne i plejen - Tom Kitwood.

# data[].attributes.body
Eleven kan anvende viden om socialpsykologi og omgivelsernes betydning for borgere med psykisk sygdom, herunder demens, til at kunne bevare respekt og værdighed for den enkelte borger/patient samt forebygge udadreagerende adfærd og magtanvendelse.

# data[].attributes.body
I skal alle have taget ABC-demens kurset og uploade jeres kursus-bevis i denne Padlet under sektionen senest mandag d. 4/12-23 i sidste modul. Kurset består af 11 moduler og er beregnet til 4 timer alt efter forudsætninger.

# data[].attributes.body
I udarbejder et produkt der understøtter jeres formidling. I bestemmer selv, om jeres produkt er noget teknisk, fra StudieTube eller et kreativt produkt.

Fremlæggelse for hele holdet fredag d. 8/12-23. Hver gruppe har 10-15 min.

# data[].attributes.body
I skal derudover inddrage en eller flere af nedenstående emner:
Aktivitetsanalyse
Demensblomsten
Demensligningen
Livshistorie

# data[].attributes.body
Eleven kan anvende viden om socialpædagogisk praksis, fx reminiscens, sansestimulering, personcentreret omsorg og fysisk aktivitet til at understøtte et meningsfuldt hverdagsliv for borgeren/patienten.