# data[].attributes.body
Under Den Kolde Krig blev Danmark påvirket på forskellige måder. danmark oplevet at at miltære magten blev opbygning, etablering af nye samarbejder og en fokus på at forberede sig på krig, flere steder i danmark begyndte man at bygge unker som i odense video

Danmark var med i NATO fra starten i 1949. Dette var meget vigtigt for Danmarks sikkerhed under Den Kolde Krig, da NATO gav Danmark en garanti for militær støtte og muliggjorde et tæt samarbejde med andre vestlige lande.

Som en del af NATO var Danmark med til at opretholde en balance af magt mellem NATO og Warszawapagten, den militære alliance af østbloklande ledet af Sovjetunionen. Denne balance af magt var en del af strategien " containment ", som havde til formål at forhindre en ekspansion af kommunismen.

Danmark bidragede også til NATO's militære operationer under Den Kolde Krig, herunder med baser og tropper i Vesttyskland. Samtidig samarbejdede Danmark tæt med Sverige, som var en neutral stat under Den Kolde Krig, men som også forberedte sig på krig og havde en fokus på civilforsvar.

I alt betød Den Kolde Krig, at Danmark forstærkede sit forsvar og sin sikkerhedspolitik, hovedsageligt gennem medlemskab af NATO og et tæt samarbejde med andre vestlige lande. Dette samarbejde fortsætter stadig i dag, hvor NATO stadig spiller en vigtig rolle for Danmarks sikkerhed.

# data[].attributes.body
Hvordan blev Danmark påvirket af den Kolde Krig, og hvordan håndterede landet sin sikkerhed gennem NATO?

# data[].attributes.headline
Hvordan forholdt Danmark sig under den kolde krig?

# data[].attributes.subject
Hvordan forholdt Danmark sig under den kolde krig?

# data[].attributes.body
Samlet set var Danmark ikke en forbeholden allieret, men blev både politisk og militært integreret mere og mere i NATO og langt overvejende af sine partnere opfattet som et loyalt alliancemedlem

# data[].attributes.body
NATO er en militæralliance dannet i 1949 af 12 lande, herunder USA, Canada og 10 europæiske lande. Formålet var at sikre fred, sikkerhed og stabilitet i Nordatlanten gennem en kollektiv forsvarsaftale. Medlemmerne lovede at hjælpe hinanden, hvis nogen af dem blev angrebet.

I 1955 blev Warszawapagten dannet som en modsvar til NATO. Warszawapagten var en militæralliance dannet af Sovjetunionen og Østeuropas kommunistiske lande, herunder Polen, Tjekkoslovakiet og Østtyskland. Formålet var at samarbejde om forsvaret af de socialistiske lande i Østeuropa og at imødegå den militære trussel fra Vesten.

Disse to alliancer spillede en vigtig rolle under Den Kolde Krig og symboliserede den geopolitiske konfrontation mellem de to supermagter, USA og Sovjetunionen. Efter Den Kolde Krigs afslutning i 1991 opløstes Warszawapagten, mens NATO fortsatte med at eksistere og har siden udviklet sig til en global alliance med 30 medlemslande.

# data[].attributes.headline
Hvordan blev Danmark påvirket af den kolde krig?

# data[].attributes.subject
Hvordan blev Danmark påvirket af den kolde krig?

# data[].attributes.body
Værnepligten blev udvidet, Hjemmeværnet blev oprettet, og det civile beredskab blev styrket. Civilsamfundet blev holdt på stikkerne med oplysningskampagner og ugentlige øvelser. Velfærdssamfundet blev udbygget og var med til at underminere de danske kommunisters sociale appel til arbejderklassen.

# data[].attributes.headline
Hvad skete der med Danmark under den kolde krig?

# data[].attributes.subject
Hvad skete der med Danmark under den kolde krig?

# data[].attributes.body
Samlet set var Danmark ikke en forbeholden allieret, men blev både politisk og militært integreret mere og mere i NATO og langt overvejende af sine partnere opfattet som et loyalt alliancemedlem

# data[].attributes.attachment_caption
Skilte som dette hang alle steder på eller i nærheden af forsvarets forter, kaserner, depoter og baser. De var en fast del af næsten alle danskeres hverdag, fordi forsvaret rådede over et omfattende net af bygninger og bunkere, som spredte sig over hele landet - både i by og på land.

# data[].attributes.body
Danmark håndterede sin sikkerhed under den Kolde Krig gennem NATO, som gav landet beskyttelse mod Sovjetunionen. Som NATO-medlem (siden 1949) deltog Danmark aktivt i forsvarsalliancen og bidrog med militære enheder til at forsvare Nordeuropa. Landets strategiske beliggenhed ved indgangen til Østersøen gjorde det vigtigt for alliancen. Danmark valgte at undgå atomvåben på sit territorium, men deltog i NATO's afskrækkelsesstrategi. Samtidig forsøgte Danmark at undgå direkte konfrontation med Sovjetunionen, mens man opretholdt stærke forsvars forpligtelser.

# data[].attributes.body
Fra FN-kommandoens og amerikanernes side var det vigtigt med en så bred international militær opbakning som muligt, men af hensyn til Danmarks begrænsede forsvarsevne og for at undgå at provokere det nærliggende Sovjet var regeringen ikke indstillet på sende tropper til Korea. Regeringen ønskede i stedet at deltage i operationen på et humanitært grundlag og tilbød derfor en større medicinalsending til Korea. Tilbuddet blev opfattet som utilfredsstillende, og regeringen endte ad omveje med at tilbyde et hospitalsskib, hospitalsskib var ganske vist dyrere end en tidligere påtænkt ambulance, men havde den fordel, at det let kunne indpasses og iøjnefaldende dansk bidrag til FN-operationen.

# data[].attributes.body
Containment er en strategi, der blev udviklet af den amerikanske udenrigsminister George F. Kennan i 1947. Strategien havde til formål at forhindre en ekspansion af kommunismen og opretholde en balance af magt mellem de vestlige demokratier og Sovjetunionen

# data[].attributes.body
sirene

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Dyrman’s ulovlig kanal2 Dyrman’s ulovlig kanal 2

# data[].attributes.body
politiske uoverensstemmelser

Placeringen af amerikanske atomvåben i Danmark: I 1961 blev der placeret amerikanske atomvåben på den danske flybase Thule i Grønland, hvilket var kontroversielt og førte til demonstrationer og politisk uro.

I 1957 sagde Danmark nej til at lade amerikanske atomvåben placere på dansk jord. Der var dog den udfordring, at amerikanerne havde en base – Thulebasen (i dag Pituffik Space Base) – i Nordgrønland. USA undlod at spørge Danmark direkte, om de kunne stationere atomvåben på basen.

Men i 1968 styrtede et amerikansk bombefly ned i Grønland med fire atomvåben ombord. Dermed blev det kendt for offentligheden, at det danske forbud mod atomvåben ikke gjaldt Grønland, hvilket blev en politisk skandale

# data[].attributes.body
Den danske offentlighed blev især opmærksom på Kennan i forbindelse med den danske regerings beslutning om at købe amerikanske atomsprængkraftbomber i 1957. Kennan var en stærk modstander af denne beslutning og argumenterede for, at dansk deltagelse i atomvåbnenes udvikling og anvendelse kunne føre til en eskalering af den kolde krig og øge risikoen for en atomar konflikt.

I Danmark er George F. Kennan derfor ofte blevet citeret som en af de førende fortalere for en mere forsigtig og forhandlingsbaseret udenrigspolitik under den kolde krig. Hans ideer har haft en betydelig indflydelse på den danske udenrigspolitik og forståelse af internationale relationer generelt.

# data[].attributes.body
Han var modstander af dansk deltagelse i atomvåbnenes udvikling og anvendelse. Kennan havde ingen direkte indflydelse på Danmarks beslutning om at sige nej til at placere amerikanske atomvåben på dansk jord, men hans ideer og holdninger kan have haft en lille indflydelse.

D

# data[].attributes.body
Socialdemokratiets valgplakat ved folketingsvalget i maj 1957, hvor den danske atomvåbenpolitik for første gang blev formuleret på skrift.