# data[].attributes.body
Kunnskapsdepartementet. (2017). Forskrift om rammeplan for barnehagens innhold og oppgaver. Hente i fra
https://www.udir.no/contentassets/7c4387bb50314f33b828789ed767329e/rammeplan-for-barnehagen---bokmal-pdf.pdf

Horsfjord, V. (2017). Religion i praksis. Universitetsforlaget.

Sødal, Helje Kringlebotn (2018). Kristen arv og tradisjon i barnehagen. Cappelen Damm akademisk.

# data[].attributes.body
Påsken er en av de mest betydningsfulle kristne høytidene, som feires til minne om Jesu død og oppstandelse. Ifølge kristen tro ble Jesus korsfestet på langfredag og stod opp fra de døde på påskedagen.

# data[].attributes.headline
Kulturelle særtrekk, De to største høytidene.

# data[].attributes.subject
Kulturelle særtrekk, De to største høytidene.

# data[].attributes.body
Jul er en årlig kristen feiring som markerer fødselen til Jesus. Denne høytiden feires vanligvis den 25. desember, selv om noen kristne kirker feirer julen på andre datoer Men vi har det på den 24. desember i Norge.  Julen er en tid for å reflektere over Jesu fødsel og betydningen av hans liv og lære.. Julen er en av de viktigste høytidene i den kristne troen og har en stor kulturell og religiøs betydning i mange land og samfunn over hele verden.

# data[].attributes.body
Konfirmasjon er en sakramentell handling i den katolske kirken, hvor en person bekrefter sitt engasjement og forpliktelse til den kristne troen. Vanligvis utført av ungdommer i tenårene, involverer konfirmasjonen en spesiell velsignelse av en prest, hvor konfirmanten mottar Den hellige ånds nåde og blir styrket i sin tro.

# data[].attributes.body
Ekteskapet er en sosial og juridisk avtale mellom to mennesker som gir dem status som ektefeller. I den katolske troen er ekteskapet en sakramentell handling som forener en mann og en kvinne i en hellig pakt, og gir grunnlaget for en livslang forpliktelse til hverandre og til Gud.

# data[].attributes.body
Dåp er et sakrament i den kristne kirken, inkludert den katolske kirken, der en person blir renset fra synd og innlemmet i kirken gjennom vann.

# data[].attributes.headline
Religiøs praksis i den katolske kristendommen inkluderer en rekke riter og handlinger som uttrykker og styrker troen.

# data[].attributes.subject
Religiøs praksis i den katolske kristendommen inkluderer en rekke riter og handlinger som uttrykker og styrker troen.

# data[].attributes.body
Messen er en sentral liturgisk handling i den katolske kirken, der kristne samles for å feire nattverden og minne om Jesu død og oppstandelse. Under messen velsigner presten brød og vin, som blir symbolene på Jesu legeme og blod, og tilbys til troende som en hellig kommunion.

# data[].attributes.body
De Hellige Skrifter består av to hovedkilder, det gamle testamentet, med 39 bøker som omhandler historien og troen til det jødiske folket, inkludert profetier om en frelser som kristne tror ble oppfylt i Jesus Kristus og Det nye testamentet, med 27 bøker som gir en omfattende skildring av Jesu liv, død og oppstandelse.

# data[].attributes.body
Ordet katolsk betyr universell eller allmenn, og får frem at dette kirkesamfunnet vil være tradisjonsbevisst og felleskirkelig. Med mer enn 1,2 milliarder medlemmer rommer denne kirken et stort mangfold av teologiske oppfatninger og forskjellige former for trosutøvelse. Katolisismen vokste fram som en egen trosretning etter delingen av kristendommen i den latinske og ortodokse kirken. Dette skjedde i 1054, i det som kalles det store skisma. Den katolske kirke har sitt sentrum i Vatikanstaten i Roma, med paven som øverste leder (Stensvold, 2019). Alle medlemmer er katolikker fordi de har paven i Roma som sitt religiøse overhodet, og tar del i en felles sakramental fromhet under ledelse av biskoper som er innsatt av paven (Sødal, 2018, p. 59) Pave er den vanligste tittelen på Romas biskop som er Den katolske kirkes overhode. Siden 13. mars 2013 er argentinskfødte Jorge Mario Bergoglio pave under navnet Frans. Det er cirka 1,27 milliarder katolikker i verden (2017). Det vil si at i overkant av 17 prosent av verdens befolkning, og over halvparten av alle kristne, er katolikker. Som katolikk regnes alle som er døpt i den katolske kirke. Katolisisme er dominerende religion i flere europeiske land, som Italia, Frankrike, Irland og Spania, mens det største antallet katolikker bor i Latin Amerika. Katolisismen har samme troslære som de andre kristne kirkene når det gjelder synet på Gud, Jesus som Guds sønn og Den hellige ånd som ivaretar Guds budskap blant menneskene, altså det som kalles treenigheten. Katolisismen skiller seg fra protestantismen ved at kirkeorganisasjonen og presteskapet har en spesiell rolle som formidler mellom Gud og menneskene (Stensvold, 2019).

# data[].attributes.body
I boka religion i praksis hvor Vebjørn skrive at «Den katolske kirke knytter sin tro og praksis til Jesus Kristus.» (Horsfjord, 2017, s 125). Der han mener at sentrale personer i katolisismen inkluderer Jødiske Jesus Kristus, som katolikkene anser for å være Guds sønn, og Pave Johannes Paul II, er en av de mest innflytelsesrike pavene i moderne tid.  I katolisismens hellige skrifter inkluderer Bibelen blir til var at det «ble til over et tidsrom på mange hundreår, og bygger på muntlig tradisjon» (Sødal, 2018, s 207). At handlingen tar oss tilbake til 400-tallet f.kr at dette bestående av gamle og nye Testamente, samt tradisjonelle katolske skrifter som catechismen og Magemål. Religiøs praksis i katolisismen inkluderer Messe og Sakramentene, som dåp, nattverd, bekjennelse og ekteskap samt feiringen av kirkeårets høytider, som påske og jul. Katolisismen er kjent for sin rike kulturelle arv, inkludert tradisjonelle kirkebygg, musikk og kunst. De har også en lang historie med støtte til utdannelse og kunst, og har grunnlagt mange skoler, universiteter og museer over hele verden.

Katolisismen har utviklet seg gjennom århundrene, med reformasjonen i 1500-tallet, som førte til den protestantiske reformasjon, og andre viktige begivenheter i kirkenes historie, som Det andre Vatikankonsilet på 1960-tallet. I Norge i dag er katolisismen en mindre religion, med et aktivt og stolt tilhengerskap. Deres kirker og institusjoner spiller en viktig rolle i det norske samfunnet, og de fortsetter å feire deres hellige høytider og tradisjoner. Organiseringen av den katolske kirken er hierarkisk, med Paven som den høyeste lederen, og biskoper, prester og munke som de nærmeste assistentene. Ulike utfordringer katolisismen står overfor i dag inkluderer spørsmål om seksualmoral, stemmerett for kvinner i kirken, og forholdet til andre religiøse grupper. Det er også en diskusjon om å modernisere kirken for å møte endringer i samfunnet, mens bevaring av tradisjonelle verdier og praksiser er viktige for mange tilhengere.

For barnehagelærere er det viktig å være kjent med katolisismens grunnleggende verdier og praksiser, samt historien og utviklingen av religionen. At personalet skal kunne «formidle fortellinger og skape rom for barnas opplevelser, samtaler, erfaringer og tanker om religion, livssyn, etikk og eksistensielle temaer» (Kunnskapsdepartementet, 2017, s.55). De bør også være kjent med de ulike utfordringene og kontroversene som katolisismen står overfor i dag, og være i stand til å respektere og forstå de ulike religiøse synspunktene til sine elever og deres foreldre. I alt bør barnehagelærere ha en bred forståelse for katolsk kristendom som en del av den globale religiøse og kulturelle arven, og være i stand til å undervise om religionen på en nøytral og respektfull måte. Det er også viktig å merke seg at katolisismen har en stor innflytelse på verdens kultur, kunst og arkitektur. Mange av verdens viktigste bygninger, inkludert katedraler og basilikaer, er bygget med katolske religiøse motiv og symbolikk. Katolske tradisjoner og praksiser har også hatt en innvirkning på lokale tradisjoner og skikker, spesielt i områder med en sterk katolsk tilknytning. I Norge har katolisismen en mindre men viktig tilstedeværelse. Det er en lille, men fast menighet av katolikker, samt en rekke kirker og klostre spredt over hele landet. Katolisismen har også hatt en innflytelse på norsk kultur og samfunn, spesielt gjennom kulturarv og historiske relikvier. Så, for barnehagelærere i Norge er det viktig å være kjent med katolsk kristendom, både som en del av verdens religiøse arv og som en del av Norges religiøse og kulturelle historie. Dette vil bidra til en bedre forståelse og respekt for religiøse og kulturelle mangfold, noe som er en viktig del av barnehagens formål.

# data[].attributes.body
Utfordringer vi kan møte på i barnehagen er hvordan vi kan markere høytider når det er barn som ikke får lov av foreldre å bli med markeringene fordi det ikke er deres tro? Som det står i boka til Sødal så må "Flere hensyn må tas når høytidene skal markeres i barnehagen. Barna og foreldrene har rettigheter”. (Sødal, H., K. 2020, s.112). Vi skal jo respektere foreldrene sine ønsker, men det er viktig å likevel markere høytidene som f.eks. jul og påske for å spre kunnskap om de ulike religionene.

Det er her foreldresamarbeid spiller en stor rolle. Vi som barnehagelærere må ha kunnskap og kompetanse om hvordan vi kan tre frem og skape en løsning sammen, uten at de føler seg krenket eller fornærmet.

Vi kan informere foreldrene om at i en mangfoldig barnehage er det barn med ulike kulturer og religioner/livssyn. Vi kan forklare at det er vår oppgave som barnehagelærere å kunne formidle kunnskap om disse ulike religionene som f.eks. i vårt tilfelle katolisisme. Grunnen til at vi skal kunne formidle kunnskap er for at barna skal lære at det er helt greit å mene noe annerledes enn andre, og at det er ingen som har rett eller feil med tanke på at vi skal kunne lage rom for at vi kan tro på hva vi vil.

Slik som det står i rammeplanen; “barna skal få oppleve at det finnes mange måter å tenke, handle og leve på. Samtidig skal barnehagen gi felles erfaringer og synliggjøre verdien av fellesskap" (Kunnskapsdepartementet, 2017, s.9). Og det er dette vi vil formidle til foreldre som kanskje er litt skeptiske til å la barna dems bli med på disse markeringene som barnehagen holder

Litteraturliste:

Kunnskapsdepartementet, (2017) Rammeplan for barnehagen; innhold og oppgaver. Udir.no

Sødal, H., (2020) Kristen arv og tradisjon i barnehagen. utgave.6. Cappelen damm akademisk

https://www.google.com/search?q=markeringer+i+barnehagen&rlz=1C5CHFA_enNO 1042NO1042&sxsrf=APwXEdcBZG2ch70L9YcN8WEUrysnWmD5-Q:168164553372 2&source=lnms&tbm=isch&sa=X&ved=2ahUKEwj_v7Plqa7-AhUBVPEDHUanCBYQ _AUoAXoECAEQAw&biw=1440&bih=821&dpr=1 (Bildekilde)