# data[].attributes.attachment_link.title
Danmark vil have FN til at undersøge risiko for katastrofalt havstrøms-kollaps

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvor stor er risikoen for, at Danmark ender med et iskoldt klima? Det håber minister, at verdens førende forskere vil undersøge.

# data[].attributes.body
Vi gør tidslinjen færdig.

Mange modeller til at fortælle om befolkninger i lande.

En af dem er befolkningspyramiden.

Vendespil befolkningspyramider

# data[].attributes.attachment_link.description
Join a game of kahoot here. Kahoot! is a free game-based learning platform that makes it fun to learn – any subject, in any language, on any device, for all ages!

# data[].attributes.body
5 min om ørken

30 min ørken

kahoot nu eller næste gang

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Login for at se hele udvalget på dit lokale CFU.
Log ind med Unilogin eller WAYF

Find dit lokale CFU

mitcfu er forankret i landets seks professionshøjskoler med centre i alle regioner.

Find kontaktinfo på alle centre og centerlederne her.

# data[].attributes.attachment_link.description
Login for at se hele udvalget på dit lokale CFU. Log ind med Unilogin eller WAYF mitcfu er forankret i landets seks professionshøjskoler med centre i alle regioner. Find kontaktinfo på alle centre og centerlederne her.

# data[].attributes.attachment_link.description
De findes på alle kontinenter, i alle have, i brændende ørkener og iskolde egne. Pattedyr er overalt. Denne serie dykker ned i hemmelighederne bag deres overlevelse.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kort og godt | Geografi 7-9 | Gyldendals fagportaler

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvilke forskellige korttyper findes i et atlas? Hvordan læser man et kort? Hvordan fastlægges en position? Hvad er GPS og geocaching?

# data[].attributes.body
1. Internationalt samarbejde Alinea

2. Grønland Set med geografiske briller

3. BRIKS

# data[].attributes.attachment_link.title
Hvad er BRIKS-samarbejdet? Og hvad vil de?

# data[].attributes.attachment_link.description
Snart vil 11 lande, der omfatter næsten halvdelen af verdens befolkning, arbejde sammen for at få langt større indflydelse på international politik, økonomi og handel, skriver forsker.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Solceller producerer mest energi i maj måned.

Solceller producerer 8 % af den årlige produktion om vinteren.

Solceller producerer i gennemsnit 12 - 15 kWh om dagen i sommermånederne.

Solceller producerer strøm hele året rundt, også om vinteren. Monterer du dine solceller korrekt, så vil du få strøm hele året rundt.

I artiklen gennemgår vi solcellers produktion om vinteren, hvor meget solceller producerer pr. dag og pr. måned. Vi fortæller dig også, hvordan du beregner solcellers produktion.

Er du interesseret i at investere i et solcelleanlæg? Vi kan hjælpe dig med at finde den rette montør. Udfylder du vores korte formular, vil du modtage op til 4 tilbud fra autoriseret danske montører. På den måde slipper du for at bruge timer på at finde og kontakte installatører.

Det tager kun 30 sekunder

Hvor meget strøm producerer solceller om vinteren?

Om vinteren kan du forvente, at dine solceller producerer 8 % af din årlige produktion. Har du et 6 kW solcelleanlæg, svarer det til 480 kWh.

Solceller får sin energi fra solens lys. På trods af de mørke måneder om vinteren, er solen stadig på himlen og derfor kan dine solceller stadig producere strøm.

Hvordan påvirker vinteren solcelleeffektiviteten?

I de mørke vintermåneder, hvor solen kun er oppe mellem 9 og 7 timer og typisk er skjult bag skyer, producerer dine solceller ikke lige så meget strøm som om sommeren.

Snevejr kan have stor indflydelse på solcellernes effektivitet om vinteren. Har du installeret solceller på fladt tag, kan du risikere, at sneen lægger sig på solcellerne og dermed gør det umuligt for solcellerne at fange lyset fra solen.

Er dine solceller meget påvirket af vinteren, kan det være relevant at indtænke rens af solceller mere end den anbefalede ene gang om året.

Hvor meget strøm producerer solceller om dagen?

Om sommeren vil solceller i gennemsnit producere 15-12 kWh om dagen, og om vinteren vil det være 5-1 kWh om dagen.

Mængden af strøm, solceller producerer om dagen, vil altid afhænge af vejret på selve dagen. For selv om sommeren kan der være overskyede dage, der kan påvirke produktionen af energi.

Den daglige produktion afhænger af størrelsen på dit solcelleanlæg, typen af solceller, placeringen og vejrforholdene. Vil du sikre dig en høj produktion, bør du gå efter solceller med en høj virkningsgrad.

Udnyt den gratis solenergi ved at investere i solceller. Vi kan hjælpe dig med at finde den rette installatør, som kan hjælpe dig med at finde det rette solcelleanlæg til dig. Alt du skal gøre er at udfylde vores korte formular, så vil du modtage op til 4 tilbud fra danske installatører.

Med vores service slipper du selv for at bruge timer på at finde og kontakte installatører.

Det tager kun 30 sekunder

Solcellers produktion pr. måned

Solceller producerer mest strøm i månederne maj, juni og juli. Produktionen i de måneder svarer til omkring 42 % af den årlige produktion.

I grafen kan du se mængden af strøm, som et 3 kW solcelleanlæg producerer hver måned.

Solceller produktion over året

Solceller producerer strøm hele året. Selv om vinteren kan du altså også få strøm fra dine solceller. Den procentvise fordeling over et år kan du se i grafen herunder:

Vil du vide, om det økonomisk kan betale sig for dig at få solceller monteret. Så kan du læse, hvordan du kan beregne økonomien ved solceller i vores artikel: Solcelle beregner.

Hvordan beregner man solcellers produktion?

I gennemsnit producerer solpaneler 100 watt pr. kvadratmeter. Den reelle produktion vil altid afhænge af solpanelernes effektivitet og vejrforholdene.

I tabellen kan du se den årlige produktion for fire forskellige størrelser af solcelleanlæg.

Den mest populære størrelse solcelleanlæg i Danmark er et 6 kW; den kan dække et typisk forbrug for en gennemsnitlig dansk familie. Er du en større husholdning med et højt elforbrug, kan det være, at et 12 kW solcelleanlæg med batteri er en bedre størrelse.

5 grunde til at få tilbud på solceller

Når du skal have installeret dine solceller, så anbefaler vi altid, at du indhenter tilbud fra flere installatører. Vi giver dig 5 gode grund til, hvorfor du bør bruge GreenMatch til at indhente tilbud på solceller:

1. Sammenlign tilbud
Når du får tilbud fra GreenMatch får du op til 4 tilbud. Det gør det muligt for dig at sammenligne de tilbud du modtager, og så kan du vælge det tilbud, der passer dig bedst.

2. Sikre ikke at betale overpris
Når du sammenligner tilbud, sikrer du, at du ikke betaler overpris.

3. Spar tid
Når du bruger GreenMatch til at finde tilbud på solceller, så undgår du selv at bruge timer på at finde og kontakte installatører. Du udfylder bare vores simple formular, så kontakter installatørerne dig.

4. Certificerede installatører
Alle installatører i vores netværk er VE-certificerede. Du kan derfor være sikker på, at du modtager tilbud fra autoriserede installatører, når du får tilbud via GreenMatch.

5. Gratis tilbud og uforpligtende
De tilbud du modtager via GreenMatch er gratis og 100 % uforpligtende. Det betyder, at du sagtens kan sige nej tak til de tilbud, du modtager.

Udfyld vores korte formular, så er du i gang.

Det tager kun 30 sekunder

Ofte stillede spørgsmål om solcellers produktion

Hvor meget strøm producerer solceller?

Hvor meget strøm producerer solceller pr. m2.?

Hvordan får jeg mest ud af mine solceller?

# data[].attributes.attachment_link.title
Hvor meget strøm producerer solceller fordelt over året?

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvor meget strøm dine solceller producerer afhænger af, hvor stort dit anlæg er, hvor meget solen skinner og skyggeindfald. Læs mere her.

# data[].attributes.body
Hvordan placeres solceller bedst

# data[].attributes.attachment_link.description
Kan solceller i Danmark virkelig betale sig, tænker du måske? Og svaret er ja, det er i dag en god investering. I tyskland har man samme mængde sol som i Danmark, og her er solceller meget udbredte. Erfaringen gennem flere år viser da også at produktionen er ganske attraktiv i forhold til investeringen.

# data[].attributes.headline
23.4.2025 Grønland og den demografiske transitionsmodel

# data[].attributes.subject
23.4.2025 Grønland og den demografiske transitionsmodel

# data[].attributes.headline
22.4.2025Hvad kan vi og kan vi snakke om Grønland.

# data[].attributes.subject
22.4.2025Hvad kan vi og kan vi snakke om Grønland.

# data[].attributes.body
Kort intro og fagord

Tidslinje.

kopiark.

Vi er ikke klar til kahoots

# data[].attributes.body
Vi brugte af denne dagsorden fredag, så vi tager en times geografi, hvor vi arbejder med kopiark og laver kahoot.

Så går vi videre med celler- en lektions bio. særligt mitose og fagord til celler

Siden sidst. Istider. Kort intro.

Opsætning af tidslinje og fagordsark

Læsning i kopiark

Se lidt af når landet skaber sig 2

# data[].attributes.attachment_link.description
Join a game of kahoot here. Kahoot! is a free game-based learning platform that makes it fun to learn – any subject, in any language, on any device, for all ages!

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvilket klimabælte ligger Italien i? , Hvilket klimabælte ligger New Zealand i?, Hvad skyldtes nedbør?, Hvad skyldes ebbe og floder i bl.a. Vadehavet?

# data[].attributes.body
Den er svær. Kan ikke laves uden at have læst kopiark

# data[].attributes.attachment_link.title
Istidslandskabet i Danmark - Details - Kahoot!

# data[].attributes.attachment_link.description
Join a game of kahoot here. Kahoot! is a free game-based learning platform that makes it fun to learn - any subject, in any language, on any device, for all ages!

# data[].attributes.headline
4.3.20205                                                     vi fortsætter med istider og bruger kopiark. 

# data[].attributes.subject
4.3.20205                                                     vi fortsætter med istider og bruger kopiark. 

# data[].attributes.body
Kopiark vi skal have lavet en tidslinje

Når landet skaber sig 2

# data[].attributes.body
husk punktum

# data[].attributes.attachment_link.description
Når landet skaber sig er 4 x 30 min om landskabsdannelser i Danmark.

Fra det ældste grundfjeld vi kan se på Bornholm, over beviset på Stevns om den dramatiske  masseuddøen der skete for 65 mio. år siden, da en astroide ramte jorden og slog mere end 75 % af al liv ihjel, Nordatlantens fødsel der ses i moleret på Fyn og op over istiderne til i dag.
Kort sagt;  Den ultimative historie om Danmarks dannelsesprocesser. 

I serien er vi rundt i det meste af landet og snakker med geologer, forskere, naturvejledere, om hvordan vi kan aflæse landskaberne og finde historien i dem. Det er en serie med emner som geologi, naturgeografi og biologi - en spændende TV serie der vil give seeren lyst til at komme på opdagelse ude i det ganske land.

# data[].attributes.body
Vi skal i gang med kopiark om istider.

Vi har kort snakket om det nye emne

Vi snakker kort og fortsætter med kopiark

# data[].attributes.attachment_link.description
Når landet skaber sig er 4 x 30 min om landskabsdannelser i Danmark.

Fra det ældste grundfjeld vi kan se på Bornholm, over beviset på Stevns om den dramatiske masseuddøen der skete for 65 mio. år siden, da en astroide ramte jorden og slog mere end 75 % af al liv ihjel, Nordatlantens fødsel der ses i moleret på Fyn og op over istiderne til i dag.

Kort sagt; Den ultimative historie om Danmarks dannelsesprocesser. 

I serien er vi rundt i det meste af landet og snakker med geologer, forskere, naturvejledere, om hvordan vi kan aflæse landskaberne og finde historien i dem. Det er en serie med emner som geologi, naturgeografi og biologi - en spændende TV serie der vil give seeren lyst til at komme på opdagelse ude i det ganske land.

# data[].attributes.body
Istider og landskabsdannelse

Videns- og kompetencemål.

Eleven har viden om dannelsen af danske landskabstyper

Eleven kan med modeller beskrive dannelse af karakteristiske danske landskabstyper, herunder med digitale animationer

Eleven har viden om jordbundens og undergrundens bestanddele i forhold til landskabsdannelse

Eleven har viden om danske råstoffers dannelse, lokalisering og udvinding

# data[].attributes.body
Nu har vi haft mange emner om jorden fysiske opbygning fra jordens kerne til lihosfærepladerne og skal videre med de forskellige landskabstyper og deres oprindelse. Først istider.

# data[].attributes.attachment_link.title
35K views · 1.1K reactions | Jordan B. Peterson uncovers the secret to living a meaningful life by exploring purpose, responsibility, and personal growth. 👇 Share your thoughts in the comments. 🫶 Follow Daily Monsters Mindset for personal growth, daily. 🎤 Credit : Extrait From Theo Von’s podcast : “Jordan Peterson | This Past Weekend #110”
.
.
.
#JordanPeterson #MeaningfulLife #Purpose #PersonalGrowth #LifeLessons | Daily Monsters Mindset

# data[].attributes.attachment_link.description
Jordan B. Peterson uncovers the secret to living a meaningful life by exploring purpose, responsibility, and personal growth. 👇 Share your thoughts in the comments. 🫶 Follow Daily Monsters Mindset…

# data[].attributes.body
1) Hvad har vi snakket om indtil nu. Jordens opbygning. 2 min

2) Bjergarter. 5 min

3) lille film 7 min

4) kahoot. Evaluering

Husk papir og mapper

# data[].attributes.body
Ordene er ofte sværere end forståelsen af processen. her forklaret af 2 piger med fjer glimmer og blå negllak. Fremvis sten der viser de forskellige måder de er dannet på. :)

# data[].attributes.attachment_link.description
Join a game of kahoot here. Kahoot! is a free game-based learning platform that makes it fun to learn - any subject, in any language, on any device, for all ages!

# data[].attributes.body
Hvordan bruger vi excel og hvad er det vi ser når vi kigger på vejrudsigten

# data[].attributes.body
Hvordan bruger vi excel til at lave en hydrotermfigur

Hydrotermfigur regneark

# data[].attributes.attachment_link.title
Hydrotermfigur i excel - Sådan gør du (kort version)

# data[].attributes.body
Kahoot til vores første 4 sider

# data[].attributes.attachment_link.title
Jordskælv den levende jord - Details - Kahoot!

# data[].attributes.attachment_link.description
Join a game of kahoot here. Kahoot! is a free game-based learning platform that makes it fun to learn - any subject, in any language, on any device, for all ages!

# data[].attributes.body
Vi samler op fra sidst.

Vi kigger på 4 sider hurtigt mundtligt.

Kahoot

# data[].attributes.attachment_link.description
Join a game of kahoot here. Kahoot! is a free game-based learning platform that makes it fun to learn - any subject, in any language, on any device, for all ages!

# data[].attributes.body
1)Jordens opbygning. Vi tegner en model af de forskellige lag.

2)Vi kigger på Galetheas hjemmeside. Pladetektonik.

3)Vi læser fakta og de forskellige måder pladerne kan ramme hinanden på.

Jordskælv og vulkaner. destruktive, konstruktive og bevarende

4)Brug kortet. og besvar sandt eller falsk. Gerne i grupper

# data[].attributes.headline
Nyt emne: 27.11.2024 Jordens opbygning, pladetektonik og bjergarters kredsløb 

# data[].attributes.subject
Nyt emne: 27.11.2024 Jordens opbygning, pladetektonik og bjergarters kredsløb 

# data[].attributes.body
Kort til print

# data[].attributes.headline
Print evt. et verdenskort som eleverne kan have liggende ved siden af. Brug opgaverne til der ligger under materialer. s 1-6

# data[].attributes.subject
Print evt. et verdenskort som eleverne kan have liggende ved siden af. Brug opgaverne til der ligger under materialer. s 1-6

# data[].attributes.body
Billederne er fra VG3 og ligger under materialer i større wordudgaver

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vores Jord er opbygget af tre dele: En ydre skal, en kappe og en kerne.

Den ydre skal er den tyndeste og det er her vi færdes. Den har en skorpe med en tykkelse på ca. 35 km (jordskorpen). Det dybeste mennesket har kunnet bore ned til er til sammenligning ca. 10 km.

Kappen er ca. 2.900 km tyk. Den øverste del af kappen består af lithosfæreplader, der er 100 til 200 km tykke. Lithosfærepladerne kan enten bære kontinentskorpe - med lande og bjerge, eller oceanbundsskorpe - med hav.

Den ydre skal vi lever på kaldes også kontinentskorpen. Her er både oceaner og landområder - med kontinenter med bjerge. Kontinentskorpen består af store plader, der flyder rundt på Jordens kappe. Varme fra Jordens indre skaber en langsom strømning - konvektion - i Jordens kappe. Varme bjergarter stiger op fra Jordens indre og bjergarter der afkøles øverst i kappen synker ned. Det er bevægelserne i Jordens kappe, der bestemmer hvilken vej kontinentpladerne bevæger sig.

Kernen, som er inderst, kan deles op i en ydre kerne, der mest består af flydende jern, og en indre kerne, der er fast og også mest består af jern.

For omkring 250 millioner år siden var alle kontinenter samlet til et stort kontinent. Igennem de mange millioner år har pladerne bevæget sig hen til, hvor de er i dag.

På disse link kan man følge kontinenternes bevægelse de sidste 250 millioner år:
http://www.odsn.de/odsn/services/paleomap/animation.html
http://www.scotese.com/sfsanim.htm
http://www.pbs.org/wgbh/nova/eden/media/sttnq.html
http://www.danfossuniverse.com/page122.aspx

Den første der fremkom med teorien om, at kontinenterne bevæger sig var Alfred Wegener i 1920'erne, men teorien blev først anerkendt i 1960'erne.

Der hvor pladerne grænser op til hinanden opstår der forskellige zoner:
- Spredningszoner, hvor pladerne bevæger sig væk fra hinanden - kaldes også konstruktive pladerande.
- Sammenstødszoner, hvor pladerne bevæger sig hen imod hinanden - kaldes også destruktive pladerande.
- Bevarende pladegrænser, hvor pladerne bevæger sig forbi hinanden..

# data[].attributes.attachment_link.description
Vores Jord er opbygget af tre dele: En ydre skal, en kappe og en kerne. Den ydre skal er den tyndeste og det er her vi færdes. Den har en skorpe med en tykkelse på ca. 35 km (jordskorpen). Det dybeste mennesket har kunnet bore ned til er til sammenligning ca.

# data[].attributes.body
Jordens 4 lag. Tegn en model af jordens opbygning og sæt navne,meter og temperatur på :) Find evt inspiration på nedenstående sider

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Af Bent E. K. Lindow

Forfattere har skrevet om at rejse dertil, men intet menneske har set det eller været der. 6.371 kilometer er der ind til Jordens indre, og på vejen indad støder man på fire lag.

# data[].attributes.attachment_link.title
Jordens indre - undervisningsmateriale til geografi

# data[].attributes.attachment_link.description
Af Bent E. K. Lindow Forfattere har skrevet om at rejse dertil, men intet menneske har set det eller været der. 6.371 kilometer er der ind til Jordens indre, og på vejen indad støder man på fire lag.

# data[].attributes.body
Vi var i gang med gennemgang af FP 9

Har I lyst at prøve det.?

Kahoot til opgaverne

# data[].attributes.body
1) vi kigger på opgaverne fra i fredags og ser hvor vi kan holde øje fremad.

Jeg har lavet en kahoot til dem.

2) hvad gør vi med elevdemokrati/klassenstime?

3) hvad gør vi med fight club som jeg havde lovet?

# data[].attributes.attachment_link.title
Folkeskolens 9 klasseprøve geo 2018 - Details - Kahoot!

# data[].attributes.attachment_link.description
Join a game of kahoot here. Kahoot! is a free game-based learning platform that makes it fun to learn - any subject, in any language, on any device, for all ages!

# data[].attributes.headline
Det er jeres tur, det er ret tydeligt vi ikke fikser det

# data[].attributes.subject
Det er jeres tur, det er ret tydeligt vi ikke fikser det

# data[].attributes.attachment_link.title
Gymnasieelever står bag energisk opfindelse - nu har de vundet stor pris

# data[].attributes.attachment_link.description
Unge talenter har gjort en bemærkelsesværdig opdagelse inden for grøn teknologi.

# data[].attributes.attachment_link.title
Den blå planet | Geografi 7-9 | Gyldendals fagportaler

# data[].attributes.attachment_link.description
Den blå planet Af Niels Kjeldsen og Ove Petersen Jorden kaldes ofte den blå planet, fordi den ser blå ud fra rummet. Vand udgør omkring 70 % af Jordens overflade. Vand er kemisk set opbygget af to hydrogenatomer og et oxygenatom. Den kemiske...

# data[].attributes.headline
atmosfære og drivhuseffekt udskillelse af stoffer

# data[].attributes.subject
atmosfære og drivhuseffekt udskillelse af stoffer

# data[].attributes.attachment_link.title
Den enkeltes og samfundets udledning af stoffer - del I - Details - Kahoot!

# data[].attributes.attachment_link.description
Join a game of kahoot here. Kahoot! is a free game-based learning platform that makes it fun to learn - any subject, in any language, on any device, for all ages!

# data[].attributes.attachment_link.title
Udledning af stoffer | Naturfagsprøven | Gyldendals fagportaler

# data[].attributes.attachment_link.description
Den enkeltes og samfundets udledning af stoffer Af Kaare Øster Luft skal der til - og det er, hvad du skal arbejde med i dette forløb. Både dyr og mennesker trækker vejret og har ligesom planter brug for ren luft for at fungere ordentligt og...

# data[].attributes.body
Vi samler op fra sidst og fortsætter

# data[].attributes.headline
23.10.2024 Kort afslutning på det globale vindsystem og vi kigger på hvilke havstrømme der påvirkes.

# data[].attributes.subject
23.10.2024 Kort afslutning på det globale vindsystem og vi kigger på hvilke havstrømme der påvirkes.

# data[].attributes.body
1 Kort repetition af det globale vindsystem

2 gyldendal indledning

Gretha thunberg quiz

3 læs under film 30 sek fordi den er smuk

4. læs under film om atmosfæren

5 naturlig drivhuseffekt

kahoot

# data[].attributes.body
Ingen geografi

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ozon nedbrydes bedre, når det er ekstra koldt, og under særlige forhold - fx hvor solen også skinner. Det gør, at ozonlagets tilstand varierer naturligt fra år til år.
Den alvorligste udtynding af ozonlaget foregår over Antarktis, hvor der hvert år opstår det såkaldte "ozonhul". Størrelsen af ozonhullet voksede kraftigt gennem 80'erne og 90'erne, herefter ses en stagnering og en antydning af en mindskning af arealet, dog med store variationer fra år til år, hvilket skyldes variationer i de meteorologiske forhold i stratosfæren.

Det er dog ikke kun over Antarktis, at ozonlaget har det hårdt. Over Arktis er der også et årligt tilbagevendende hul. Men som med Antarktis, kræver det ekstremt lave temperaturer for at dannes og sol. Det er knap så koldt over Arktis, og ozonnedbrydningen bliver derfor kun sjældent så kraftig, at et egentlig ozonhul dannes.

Hvis vi ikke havde gjort noget...
Vigtigheden af indsatsen mod de ozonnedbrydende stoffer understreges af en undersøgelse, der vurderer, at uden denne begrænsning, ville der frem mod 2030 på verdensplan konstateres 2 mio. flere tilfælde af hudkræft om året.

En "sidegevinst" ved hele indsatsen er, at de ozonnedbrydende gasser også er meget kraftige drivhusgasser. Uden indsatsen, der startede med vedtagelsen af Montreal-protokollen, ville disse have bidraget til den globale opvarmning med noget, der svarer til effekten af 130 mia. tons CO ₂.

Det går bedre - men ...
Vi kan ikke bare hvile på en lyserød sky.
De ozonnedbrydende gasser blev afløst af HFC-gasser. HFC-gasser har vist sig at være kraftige drivhusgasser, og derfor har den seneste tilføjelse, kaldet Kingali Amendment, der trådte i kraft i 2019, indført reguleringer af HFC-gasser.
Målet er at reducere udledningen med 80 % over de næste 30 år.

Overvågning, opmærksomhed og handling - det har i den grad givet pote for klodens skjold mod solens farlige stråler.
Forskningen peger også på, at vi fortsat skal holde øje med, hvordan ozonlaget har det, og med klimaforandringer in mente, er det væsentligt at holde øje med hvordan ændringer i vejrsystemer kan have en negativ effekt på ozonlagets bedring.

Der skal:

holdes øje med nye industrielle gasser og deres mulige effekt på ozonlaget.

kontrolleres, om de gasser, der allerede er omfattet af Montreal-protokollen også reguleres som aftalt. De seneste år er der konstateret et øget udslip af CFC-11 gassen, som burde være udfaset.

undersøges om klimaændringer vil påvirke ozonnedbrydningen.

Ud over at landene bag Montreal-protokollen forpligtigede sig til at begrænse
udslippet af ozonnedbrydende gasser, forpligtigede de sig også, med Wiener-konventionen i 1988, til at overvåge ozonlaget og dets udvikling.
For Danmarks vedkommende er dette arbejde blevet varetaget af DMI siden 1991, med daglige målinger i Grønland og København.

# data[].attributes.attachment_link.title
I dag er det Ozonlagets Dag - det skal markeres

# data[].attributes.attachment_link.description
Ozon nedbrydes bedre, når det er ekstra koldt, og under særlige forhold - fx hvor solen også skinner. Det gør, at ozonlagets tilstand varierer naturligt fra år til år. Den alvorligste udtynding af ozonlaget foregår over Antarktis, hvor der hvert år opstår det såkaldte "ozonhul".

# data[].attributes.headline
2.10.2024 Vi fikser rester. Tegning og stor kahoot

# data[].attributes.subject
2.10.2024 Vi fikser rester. Tegning og stor kahoot

# data[].attributes.body
nåede ikke kahoot

tegning af vindsystem fortsat.

højtryk og lavtryk

# data[].attributes.attachment_link.description
Join a game of kahoot here. Kahoot! is a free game-based learning platform that makes it fun to learn - any subject, in any language, on any device, for all ages!

# data[].attributes.body
1) Kort snak inden den lille film 15 min

Det globale vindsystem

2) Vi tegner en model, måske sammen. max 10 min

Kahoot 15 min

Husk papir til at tegne og skrive minutter :)

3) Kan vi forklare nogle af de vinde vi kender.

4) sammenhænge mellem vind og klimazoner-plantebælter (som er biologi)

# data[].attributes.body
1) Udskillelse af stoffer og drivhuseffekt

Det globale vindsystem.

kahoot

Vi laver en model. Jeg tegner på provice i tegner på A3

Hvor kommer det fra og hvordan virker det.

Hvilke vinde hvor. Og hvorfor

Varme stiger op kulde ned. hvorfor.

Energiformer

# data[].attributes.body
Befolkningspyramider hvorfor

5 minutter

Vendespil

10 min

Opstart på vindsystem med tegning. Husk store ark med hul til tegning

Solen, energiformer. drivhuseffekt, vind og hav.

Det globale vindsystem

20 min

# data[].attributes.body
1) kort afslutning på befolkningspyramider.

2) Det globale vindsystem og dets påvirkning af havet.

# data[].attributes.headline
17 september 2024. Vi snakker om lande og kulturgeografi

# data[].attributes.subject
17 september 2024. Vi snakker om lande og kulturgeografi

# data[].attributes.body
1) vi tager en tur mere på befolkningspyramider

2) Kopiark om landes befolkninger og erhverv

3) vendespil

4) Geos s. 6 råstoffer

# data[].attributes.attachment_link.title
1M views · 46K reactions | Movements involving your fingers can have a profound impact on your brain health. Practising these daily, the stimulation that happens in the fingers, travels to the brain, rejuvenating it. Each finger tip has more than 3000, mechanoreceptors travel to the sensory cortex. The movements better the synapse connection and fire neurons which enhances the functioning of the brain. Try these everyday to see the change . . . . . . . . #brain #brainhealth #brainfood #braingym #brainexercise #brainworkout #braintraining #brainscience #handmovements #yoga #yogateacher #yogadailypractice #yogaclasses #yogateacher #yogaonline #yogacommunity #asanas #yogaforeveryone #yogafitness #yogaclass #yoga #yogapractice #yogainspiration #yogalove #practice #yogini #yoginilife #mentalhealth #yogaeveryday | Manisha Yadav | wellnesswithmanisha · Original audio

# data[].attributes.attachment_link.description
Movements involving your fingers can have a profound impact on your brain health. Practising these daily, the stimulation that happens in the fingers, travels to the brain, rejuvenating it. Each...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Af Bent E. K. Lindow , Opdateret 7. januar 2020

Forfattere har skrevet om at rejse dertil, men intet menneske har set det eller været der. 6.371 kilometer er der ind til Jordens indre, og på vejen indad støder man på fire lag.

# data[].attributes.attachment_link.title
Jordens indre - undervisningsmateriale til geografi

# data[].attributes.attachment_link.description
Af Bent E. K. Lindow , Opdateret 7. januar 2020 Forfattere har skrevet om at rejse dertil, men intet menneske har set det eller været der. 6.371 kilometer er der ind til Jordens indre, og på vejen indad støder man på fire lag.

# data[].attributes.attachment_link.description
De 3 fossile brændstoffer, nævn 3 vedvarende energikilder, Hvilken gas udnytter vi ikke i Danmark men Sverige, Hvad er den kemiske formel for metan

# data[].attributes.attachment_link.description
Join a game of kahoot here. Kahoot! is a free game-based learning platform that makes it fun to learn - any subject, in any language, on any device, for all ages!

# data[].attributes.body
Vi gør tidslinjen færdig.

Mange modeller til at fortælle om befolkninger i lande.

En af dem er befolkningspyramiden.

Vendespil befolkningspyramider

# data[].attributes.attachment_link.title
37K reactions · 11K shares | | Rob | couzzo_aesthetic · Original audio

# data[].attributes.attachment_link.title
Primære-, sekundære- og tertiære erhverv - Details - Kahoot!

# data[].attributes.attachment_link.description
Join a game of kahoot here. Kahoot! is a free game-based learning platform that makes it fun to learn - any subject, in any language, on any device, for all ages!

# data[].attributes.body
Husk at bruge provice

Vi begynder en tidslinje som starter ca 1800 som hænger sammen med atmosfærens lag og jordens klima

Industrialisering

Naturvidenskabelige opfindelser

Børn i skole

Erhvervsgrupper.

LDC og NIC lande

kulturgeografi

Befolkningspyramider

# data[].attributes.attachment_link.title
110K views · 1.7K reactions | Water can do it all!! (Animation meme)#comedy #fyp #viral #trending #animation | Viral fun 2.0 | Viral fun 2.0 · Original audio

# data[].attributes.attachment_link.description
Water can do it all!! (Animation meme)#comedy #fyp #viral #trending #animation. Viral fun 2.0 · Original audio

# data[].attributes.attachment_link.title
1M views · 30K reactions | Your Responsibly as an Intelligent Person | Your Responsibly as an Intelligent Person | By Dr Jordan B PetersonFacebook

# data[].attributes.attachment_link.description
Your Responsibly as an Intelligent Person

# data[].attributes.attachment_link.title
5. Erhverv og samfund | Geografi 7-9 | Gyldendals fagportaler

# data[].attributes.attachment_link.description
Erhverv og samfundFærdigheder og kompetencer Et erhverv eller et job kræver nogle færdigheder og kompetencer hos den, der skal lave arbejdet. Nogle har måske taget lange uddannelser for at lære lige præcis de færdigheder, der er brug for i deres...

# data[].attributes.attachment_link.description
Du har sikkert spekuleret på, hvad du skal arbejde med, når du bliver voksen. Måske vil du gerne tjene mange penge, være berømt eller forske i noget, du synes er spændende.I dette forløb skal du lære, hvordan man inddeler forskellige typer af erhverv, og hvordan arbejdsstyrken fordeler sig indenfor forskellige erhverv.

# data[].attributes.attachment_link.description
Join a game of kahoot here. Kahoot! is a free game-based learning platform that makes it fun to learn - any subject, in any language, on any device, for all ages!

# data[].attributes.body
Der er også en stor når vi ved lidt mere

# data[].attributes.attachment_link.description
Join a game of kahoot here. Kahoot! is a free game-based learning platform that makes it fun to learn – any subject, in any language, on any device, for all ages!

# data[].attributes.body
1. En fortælling om udskillelse af stoffer gennem 200 år, vi laver en tidslinje.

2. HC. Ørsted

3. Primær erhverv, sekundær og teritære.

4. kahoot

# data[].attributes.body
1. Udskillelse af stoffer, hvornår startede det?

2. En fortælling om udskillelse af stoffer gennem ca. 200 år, vi laver en tidslinje.

3. HC. Ørsted

4. Primær erhverv, sekundær og tertiære.

5. kahoot.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Yes...

If you are the creator of this template, and you want to modify the original, then we'll need your password for this template.

No...

If this isn't your template (or you forgot the password) then you can clone this template and edit the clone. Create a password for your clone below.

# data[].attributes.attachment_link.description
If you are the creator of this template, and you want to modify the original, then we'll need your password for this template. If this isn't your template (or you forgot the password) then you can clone this template and edit the clone. Create a password for your clone below.

# data[].attributes.body
4 lag. troposfære, stratosfære,mesosfære og thermosfære

Ozonlag

jetstrøm

strålingsenergi, varmeenergi.

Repetition.

fossilebrænstoffer og vores udskillelse af stoffer

# data[].attributes.attachment_link.description
Join a game of kahoot here. Kahoot! is a free game-based learning platform that makes it fun to learn – any subject, in any language, on any device, for all ages!