# data[].attributes.attachment_caption
Robot on Goya maali täielikult muutnud: kadunud on pead lauale toetav mees, laud, öökullid, nahkhiired ja kaslane. Põhimõtte jättis Robot sarnaseks, sest pildil on kujutatud koletisi ja ka meest, samuti on näha, et mehel ei ole hea olla. Muidugi on robot sõna-sõnalt võtnud uinunud mõistus sünnitab koletisi (mees sünnitab koletist). Robot on hästi barokkstiili mõistnud ning kasutanud sellele stiilile omaseid sooje, küpseid ja tumedaid toone. Kokkuvõttes ei ole otseseid sarnasusi Goya teosega, aga siiski on Roboti tehtud pildil kasutatud sarnaseid motiive.

# data[].attributes.headline
Roboti poolt kujutatud Goya teos "Uinunud mõistus sünnitab koletisi" barokkstiilis

# data[].attributes.subject
Roboti poolt kujutatud Goya teos "Uinunud mõistus sünnitab koletisi" barokkstiilis

# data[].attributes.attachment_caption
Raua teose ja Roboti teose vahel ei ole erilisi sarnasusi, kui siis ainult meessoost isiku surm, maas lebamine ja pruunikad toonid. Roboti teoses on näha väikest poissi, aga Raua teoses on hiiglaslik noormees. Roboti pildil on värve ja detaile, aga Raua loomingus on ainult hallid ja pruunid toonid, pole erilisi detaile. Kokkuvõttes ei ole Roboti looming üldse sarnane Kristjan Raua teosele "Kalevipoja surm" ega ka sarnane teada-tuntud Kalevipoja kujutamisele.

# data[].attributes.headline
K. Raua teos "Kalevipoja surm" roboti poolt (ja üldine Kalevipoja kujutamine)

# data[].attributes.subject
K. Raua teos "Kalevipoja surm" roboti poolt (ja üldine Kalevipoja kujutamine)

# data[].attributes.attachment_caption
Robot on üsna hästi kahe maali olemuse ühe pildi näol edasi andnud, kuigi otseseid sarnasusi kahe kuulsa teose ja roboti pildi vahel ei ole. Robot on kasutanud Cezanne teosele omaseid toone maja kujutamisel, aga teinud maja palju pikemaks. Robot on Friedrichi teosest võtnud mere, aga kujutanud seda väga selgelt ning udu ega seisvat meest ei ole. Kokkuvõttes ei ole roboti pildi ja kahe kuulsa teose vahel otseseid sarnasusi, sest pilt on palju teravam ja selgem, samuti on välja jäetud oluline Friedrichi teost iseloomustav udu ja loomulikult ka udumere ääres seisev mees.

# data[].attributes.headline
Cezanne teose "Ülespoonu maja" ja Friedrichi teose "Rändaja udumere ääres" kombineeritud pilt roboti poolt

# data[].attributes.subject
Cezanne teose "Ülespoonu maja" ja Friedrichi teose "Rändaja udumere ääres" kombineeritud pilt roboti poolt

# data[].attributes.attachment_caption
AI versioon maalist "Tapetud Marat" on täiesti erinev ning väga üldine, erilisi viiteid et surnu oleks Marat puuduvad näiteks fakt et Marat on kuival maal mitte vannis. AI kasuks tooks välja, et taust on minu arust lahetasti ja ajalooliselt sobival viisil arendatud. Stiili suhtes on AI valinud palju valgustatuma keskkonna ning elavamad värvid kui originaal. Üldiste esemete asetuse järgi maalis võiks viidata, et midagi paranormaalset on Marat surmapõhjuseks olnud, mis samuti seletaks ka oma loogilisel viisil Mara deformeerunud keha ning sobiks ka romantisliku aja huviga paranormaalsete jõudude vastu.

# data[].attributes.headline
David "Tapetud Marat" romantismisstiilis, AI nägemus

# data[].attributes.subject
David "Tapetud Marat" romantismisstiilis, AI nägemus

# data[].attributes.attachment_caption
Kuna Kuningas Oidipusest pole ametliku versiooni tahtsin mina teada, mida AI välja toob ning olen positiivselt üllatunud. AI suutis luua Kuningas Oidipusest ettekujutuse mis sarnaneb minu kujutisega temast. Tema üldine kehahoiak viitab sellisele võimsusele või kuniglikusele. Ta kehaline ehitus on tugev, mida oleks vaja heal kuningal kui Oidipus. AI viga silmade suhtes on tegelikuses üpris sümboolne, arvestades et Oidipus torkas endal silmad välja hiljemalt, et füüsiliselt olla pimestatud aga vaimselt valgustatud.

# data[].attributes.attachment_caption
AI on Henry VIII päris tüsedaks teinud. Pilt on päris hästi tehtud aga AI ei oska üldse käsi joonistada, see käsi, mis puusale toetub peaks just niisama rippuma ja sõrmus on puudu mõlemalt käelt. "order of the garter'l" peaks olema sinised safiirid aga pildil on näha lihtsalt musti laike. 

# data[].attributes.attachment_caption
Originaalmaali kujutisel võib näha kaelkirjakut, mille ümber põlevad tagasihoidlikud leegid, kujuteldavas džunglis päikeseloojangu taustal. Kuid AI-generaatori loodud pildil on kaelkirjak põlemas suure, märgatavalt tema kehast suurema leegiga, üksinda tühjas kõrbes, sinise taeva ja väheste roheliste detailide taustal. See erinevus muudab maalide emotsionaalset ja visuaalset mõju oluliselt, pakkudes vaatajale erinevaid tõlgendusi ja kogemusi.

# data[].attributes.attachment_caption
AI on täiesti unustanud lisada ühtegi apsekti Marat surma pildist. Ta on suutnud Napoleoni jalad väga veidraks lihtsalt teha ning talle anda 7 varvast. Napoleoni nägu on üllatavalt hästi tulnud välja, aga tema vasak käsi on täiesti deformeerunud. Taust on väga kuninglik, aga ka kaootilist näitav. Napoleoni riietust on ka kahtlane, täpsemalt keep mida ta kannab on ühelt poolelt sinine ja teiselt poolelt punane.

# data[].attributes.headline
Davidi "Tapetud Marat" ja Ingersi "Napoleon keisritroonil" kombinisatsioon.

# data[].attributes.subject
Davidi "Tapetud Marat" ja Ingersi "Napoleon keisritroonil" kombinisatsioon.

# data[].attributes.attachment_caption
Pildil näeme stseeni, kus trooni ees istub võimsa ilmega Henry VIII, kuid tema kõrval seisab teine isik, kes näeb välja nagu tema aga käitub nagu teenija. Üllatavalt on mõlema tegelase näod erinevad, mis loob kummalise ja ebatavalise atmosfääri. Henry VIII troonil annab endast võimuka mulje, kuid tema kõrval seisva isiku käitumine ja nende erinev näojoon muudab olukorra veidraks ning tekitab huvi nende kahe isiku suhte ja dünaamika vastu. See koer seal põrandal on väga imelik.

# data[].attributes.attachment_caption
AI on üldiselt teinud hea töö teose ümberkujutamisega, kuna pop kunst kasutab kergesti eristatavaid piirjooni ja ei sega värve varjude jms tekitamiseks. Siiski on tagataust võrreldes originaaliga liiga õhtune ning nii päikeseloojangu kui ka Kuu kujutamiseks on kasutatud värvide sujuvat üleminekut, mis pole enamasti 60-date pop kunstile omane.

# data[].attributes.headline
Kanagawa "Suur laine" pop kunsti stiilis

# data[].attributes.subject
Kanagawa "Suur laine" pop kunsti stiilis

# data[].attributes.attachment_caption
AI on kujutanud üldist kreeka sõdalast ning on olenevalt allikast Patrocluse kehakuju ära tabanud. Enamus kreeka kangelase kunstiteoseid varasematest aegadest kujutavad teda siiski habemega.    (PS! Kanagawa "Suure laine" lisasin mina e. Helina)

# data[].attributes.attachment_caption
AI on maali toonud erksad toonid ning mustrid, mis on iseloomulikud Klimti maalimisstiilile, küll aga ei ole maalist "Suudlus" toodud välja kuldset tooni. "Meduse'i parv" maalist on justkui kõik oluline välja jäetud, parve asemel on paat ja tegelased on kõik riides.  

# data[].attributes.headline
"Meduse'i parv" ja "Suudlus" ühe teosena

# data[].attributes.subject
"Meduse'i parv" ja "Suudlus" ühe teosena

# data[].attributes.attachment_caption
AI on Aivazovski valguse kasutust ja laineid kujutanud üpris tõetruult, Monet teose osa aga pole peaaegu üldse äratuntav ning ainus viide tema loomingule võiksid olla kauged udused reljeefid, mis meenutavad "Impressiooni" tagatausta. 

# data[].attributes.headline
Kombinatsioon Aivazovski "Üheksandast lainest" ja Monet "Impressioonist"

# data[].attributes.subject
Kombinatsioon Aivazovski "Üheksandast lainest" ja Monet "Impressioonist"

# data[].attributes.attachment_caption
Tüüp on oma sirkli nugadeks muutnud, sõrmeluud natuke purustanud, pöidla ära põletanud. Näo proportsioonid natuke lappes ja vinge habe ära aetud. Keegi on vist natuke varvaste peale ka astunud ja tiibu kärpinud

# data[].attributes.headline
William Blake "Muistsed ajad" uusklassitsistlikus stiilis

# data[].attributes.subject
William Blake "Muistsed ajad" uusklassitsistlikus stiilis

# data[].attributes.attachment_caption
AI tegi väga head tööd. Klassitsistlikule stiilile omaselt on see "Koloss" tehtud just Vana-Kreeka meesideaali standardite kohaselt. Lisaks on teos hallides toonides ja realistlik, mis on sammuti klassitsismi tunnus. Tegelase asend maalil on  tasakaalukas, poos ise on teatraalne ja  midagi liigset ei ole. Valitseb joonistuslikkus

# data[].attributes.attachment_caption
Nagu muudeski allikates on AI kujutanud Merlini kiitsaka, pika halli habeme ja pika rüüga. Eri allikates on teda kujutatud ka klaaskuuli või medaljoniga, aga mitte alati. Muidu sai AI täitsa hästi hakkama, aga kokkupuutuvad sõrmed on kokku hajunud.

# data[].attributes.attachment_caption
Tundub, et ta lahingus veidi kolki saanud ja vööl asuvate plekkide järgi paistab, et ta on natuke lohakalt maasikamoosi muginud. Relva käepide veidi viltu läinud. Lehm, vaeseke paistab natuke piinatud- pikaks venitatud ja paar jalga juurde opereeritud. Maas vasakul paistab ka keski vaimust vaevatud olevat.

# data[].attributes.attachment_caption
Sokratese surma küll kuskilt ei paista, ta on vist mürgi asemel kogemata miskit muud tarvitanud. Mees paremal on nina kaotanud, meenutades Voldemorti. Käed kasvavad kõigil lambistest kohtadest välja, üks on isegi piduroaks tarvitamiseks lauale seatud. Paistab, et nende peal on Hiina jalgade sidumist praktiseeritud.

# data[].attributes.attachment_caption
AI on teose tundmatuseni muutnud. Kui ei teaks mis juhised ette anti oleks keeruline teost ära arvata. Siiski on pildil "tilkuv" värv ja julge värvikasutus popkunstile omane ja huvitav. Kuigi originaalteosest pole suurt midagi järel sai tehisintellekt juhistega hästi hakkama.

# data[].attributes.headline
Bernt Notke teos "Surmatants" popkunstina

# data[].attributes.subject
Bernt Notke teos "Surmatants" popkunstina

# data[].attributes.attachment_caption
Varasemalt tuntud kujutised Aphroditest on kurvikamad ja realistlikumate näojoontega. AI on Vana-Kreeka jumalannast teinud tänapäevaste ilustandardite järgi kujutise. Huvitav on, et taustaks on meri, nagu ka itaalia kunstniku Sandro Botticelli maalil "Venuse sünd". Pärg mis AI Aphroditele pähe on pannud meenutab värvilt ning  ka mõne õie kujult maalil olevat merekarpi. Mulle AI versioon ei meeldi ja eelistan kujutisi ajaloost.

# data[].attributes.attachment_caption
Mona Lisa on silmadest ilma jäänud ja paistab, et üks jalg on ka kõver. AI jättis alles tausta ja värvikombinatsiooni Da Vinci maalist, ning pani kiigu pildiraami külge. Paistab, et Fragonardi maalist on alles jäänud vaid kiik. 

# data[].attributes.headline
Leonardo Da Vinci "Mona Lisa" ja  Jean-Honoré Fragonardi "Kiik" kombinatsioon

# data[].attributes.subject
Leonardo Da Vinci "Mona Lisa" ja  Jean-Honoré Fragonardi "Kiik" kombinatsioon

# data[].attributes.attachment_caption
AI on kujutanud Sun Wukongi inimesena, kuigi ta on tegelikult ahv. Samuti on teda kujutatud kandmas kahte mõõka, kuigi ta tegelikuks relvaks on hoopis sau Ruyi Jingu Bang. AI ei ole oma tööga väga hakkama saanud, sest vaadates pilti pole absoluutselt võimalik aru saada, et pildil peaks olema Sun Wukong.

# data[].attributes.attachment_caption
Pilt on algsest muutunud täiesti tundmatuks.  Pilvede asemele on tekkinud mingi veekogu lainetega, jumala kujutisest on saanud kolm kala-lind hübriid olevust ja päike on tõusnud kõrgele taevasse

# data[].attributes.headline
W. Blake "Muistsed ajad" sürrealismistiilis

# data[].attributes.subject
W. Blake "Muistsed ajad" sürrealismistiilis

# data[].attributes.attachment_caption
Ai on suhteliselt hästi võtnud mõlemast maalist tunnused ja need kokku pannud. Goya teosest "Kolossus" on Ai võtnud kolossuse ja sellest teinud teose tuuma. Goya originaalis on kolossus aga osa taustast. Vrubeli teosest "Deemon" on võetud ainult välimus kolossuse kujutamiseks. AI on teinud hea töö võttes omadusi mõlemast teosest, aga ta ei ole suutnud seda piisavalt hästi kombineerida, et kohe oleks võimalik aru saada mis teoste põhjal see on valmistatud.

# data[].attributes.headline
Vrubeli teos "Deemon" ja Goya teos "Kolossus" kombinatsioon

# data[].attributes.subject
Vrubeli teos "Deemon" ja Goya teos "Kolossus" kombinatsioon

# data[].attributes.attachment_caption
Teos ei näe pastellimaali moodi välja. Tegelase nägu on naeruväärne ning pigem annab edasi naljakat tooni kui algse teose hirmu.

# data[].attributes.attachment_caption
Kangelasel tunduvad puuduvat käed ja hobusel pea. Üle teose on näha suvalisi objekte ning üks tuulegeneraator on täiesti erinevate labadega võrreldes teistega. Sellegipoolest näeb taevas vinge välja.

# data[].attributes.attachment_caption
AI on hästi mahutanud Napoleoni ilmega mehe Aleksander Suure aegsetesse rõivastesse. Istuval isikul on väga kummaline müts peas, mis tundub olevat halb teostus Aleksander Suure kiivrist. Üks istuja kätest on rohkem valgustatud kui teine ning ma pole kindel, kas riie langeks päris elus nii.

# data[].attributes.headline
Napoleon keisritroonil ja Aleksander Suur Aleksandriat rajamas

# data[].attributes.subject
Napoleon keisritroonil ja Aleksander Suur Aleksandriat rajamas

# data[].attributes.attachment_caption
No kogu pilt on pea täielikult muutunud. AI on lisanud juurde täitsa mitu laeva, muutnud algse laeva purjed mustast valgeks, kaotanud ära tulekahju ja lisanud juurde inimesed kaljudel. Stiil meenutab nüüd rohkem Ivan Aivazovskyt kui Turnerit, vaadates laineid ja neile langevat valgust ning seda, kui värviline kõik on.

# data[].attributes.headline
William Turneri "Tulekahju merel" AI arvates.

# data[].attributes.subject
William Turneri "Tulekahju merel" AI arvates.

# data[].attributes.attachment_caption
AI on väga sarnaselt kujutanud Heraklest, mis algselt on esitatud kivikujuna. Habe ja näojooned on suhteliselt sarnased. Herakles oli kõige tugevam kreeka mütoloogias seega on ta kehajooned eriti uhkelt esile toodud. Erinevus tuleneb sellest, et kivikuju on asendatud realistliku inimese portreega.

# data[].attributes.attachment_caption
Siin on näha mõjutusi "Uhkus ja eelarvamus" filmist, kus Keira Knightley, kelle moodi näeb välja ka AI kujutatud naine, mängib Elizabethi. Muidu tundub olevat kõik korrektne, ainult et dekoltee on selle aja kohta natukene liiga paljastav. 

# data[].attributes.headline
AI nägemus Jane Austeni romaani "Uhkus ja eelarvamus" tegelasest Elizabeth'ist

# data[].attributes.subject
AI nägemus Jane Austeni romaani "Uhkus ja eelarvamus" tegelasest Elizabeth'ist

# data[].attributes.attachment_caption
Pildil on kujutatud legendaarset kangelast Achillest kreeka mütoloogiast. Enamasti kujutataksegi teda kui hästi lihaselist treenitud sõdalast, kel kaitserüüks ainult oma nahk. AI on tema välimusega minu arvates õigesti hakkama saanud, pooljumalad on ikka ilusad. Küll aga eelistan siiski Brad Pitti kehastatud Achillest.

# data[].attributes.attachment_caption
AI on teinud minu arvates üpris head tööd. Ta on jätnud alles van Gogh tähistaeva motiivid ja sinakad toonid ning Aivazovsky paadi, oranžid toonid ning valguse peegeldumise lainetelt. Taustal on näha van Gogh maalilt pärit linna, ainult natuke teistsugusena. AI on suutnud säilitada ka Aivazovsky pildilt pärit lainemurru. Lisamärkus: kuna avastasin alles enne selle postituse lisamist, et võiks ennast sisse ka logida, siis on mainin siin, et Jane Austeni Elizabeth ja William Turneri Tulekahju on mõlemad ka minu postitused.

# data[].attributes.headline
Vincent van Gogh "Tähistaevas Rhone kohal" kombineeritud Ivan Aivazovsky "Üheksanda lainega" AI poolt realistliku fotona

# data[].attributes.subject
Vincent van Gogh "Tähistaevas Rhone kohal" kombineeritud Ivan Aivazovsky "Üheksanda lainega" AI poolt realistliku fotona

# data[].attributes.attachment_caption
Selle pildi järgi ei tea AI sürrealismist midagi. Sürrealism tähendab midagi unenäolist ja võimatut, kuid see teos on lihtsalt eredamate värvidega selgemaks genereeritud. Kuntiteost oleks saanud palju moonutada ja veidramaks teha, kuid see pilt on lihtsalt igav.

# data[].attributes.attachment_caption
Pildile on ilmunud veekogu, majad ja inimesed on kadunud ja puu on ka hoopis teistsugune. Pilt on romantismile sarnane pildi toonide ühtsusega. Originaaliga võrreldes on pilt väga erinev ja sarnasus esineb ainult süngetes toonides ja taeva kujutuses. (Kreeka mütoloogia kangelane Herakles on ka minu oma:))

# data[].attributes.headline
Vincent Van Gogh "Maastik tähe ja küpressiga" romantismi stiilis

# data[].attributes.subject
Vincent Van Gogh "Maastik tähe ja küpressiga" romantismi stiilis

# data[].attributes.attachment_caption
Robot on Thori kujutanud päris hästi. On olemas pikad juuksed ja habe, millega teda tihti kujutatakse, samuti ka sarvedega viikingite kiiver. Puudu on temale kuuluv haamer, mille järgi teda tihti tuntakse.

# data[].attributes.attachment_caption
Robot on kujutanud pildi tausta üsna hästi, kuid Marat ei näe päris surnud välja, vaid vaatab kuskile kaugusesse. Samuti on talle antud tagurpidi jalg ja ekstreemselt pikk käsi. Hästi on kujutatud tal ka originaalis peas olevat rätti.

# data[].attributes.headline
Pikslikunsti stiilis Jacques-Louis Davidi "Tapetud Marat"

# data[].attributes.subject
Pikslikunsti stiilis Jacques-Louis Davidi "Tapetud Marat"

# data[].attributes.attachment_caption
Robot kujutas kahe teose kombinatsiooni väga lahedalt. Kujutis on van Gogh maalimisstiilis ja robot on äralõigatud kõrvaga nägu päris hästi tabanud. Inimesel on "Mõtlejaga" sarnane küürus istuv kehahoiak.

# data[].attributes.headline
Vincent van Gogh "Autoportree äralõigatud kõrvaga" kombineeritud Auguste Rodini "Mõtlejaga"

# data[].attributes.subject
Vincent van Gogh "Autoportree äralõigatud kõrvaga" kombineeritud Auguste Rodini "Mõtlejaga"

# data[].attributes.attachment_caption
Muidu ju päris kena natuke van Gogh'i stiilis kunstiteos. Kõige suurem kana on kitkuda Olympia parema käe kujutamisega. Seal tundub tal olevat kuus sõrme ja väga hästi ei taipa, mida ta peos hoiab. Lusikat vist. Kõige rohkem meeldib selle pildi juures naise näoilme. Kohe tekib tahtmine teada saada, mida ta mõtleb.

# data[].attributes.headline
Kombineeritud Manet "Olympia" ja van Gogh "Öökohvik"

# data[].attributes.subject
Kombineeritud Manet "Olympia" ja van Gogh "Öökohvik"

# data[].attributes.attachment_caption
Kaks pilti on roboti poolt hästi kombineeritud, Friedrichi rändaja on asendatud naisklouniga. Naiskloun on täielikult oma ilme muutnud ja ta näeb välja hoopis teistsugune kui Henry de Toulouse-Lautreci maalil. Kuid taust, mis on pärit Friedrichi loomingust on üpriski sarnane, udu ja mäed on kõik olemas nagu ka originaalil.

# data[].attributes.headline
Henry de Toulouse-Lautreci "Naiskloun" kombineeritud Friedrichi "rändaja udumere ääres"

# data[].attributes.subject
Henry de Toulouse-Lautreci "Naiskloun" kombineeritud Friedrichi "rändaja udumere ääres"

# data[].attributes.attachment_caption
Kuna meist keegi ei tea kuidas Kalevipoeg peaks täpselt välja nägema, siis mina ütleksin, et pilt on üsna hea. Kalevipoega on kujutatud tugeva suure mehega, kes Kalevipoeg ju tegelt oligi. Natuke ebaproportsionaalne on ainult Kalevipoja vööl olev käsi. Tekib tunne nagu tal oleks vaid kolm sõrme.

# data[].attributes.attachment_caption
Iseenesest näeb pilt lahe välja, aga see sarnaneb rohkem Goya stiiliga kui Turneri omaga. Pildil on näha lagunenud kindlust ning päikesetõusu. Kaljul tundub kaugelt vaadates nagu keegi tõesti sööks mingit inimest kuid natuke lähemalt vaadates pole võimalik eristada kahte inimest.

# data[].attributes.headline
Goya ,,Saturn sööb oma poegi''  ja William Turneri ,,Norhami kindlus päikesetõusu ajal'' kombinatsioon

# data[].attributes.subject
Goya ,,Saturn sööb oma poegi''  ja William Turneri ,,Norhami kindlus päikesetõusu ajal'' kombinatsioon

# data[].attributes.attachment_caption
AI oli kujutanud poseidonit suurelt ja võimsalt tema kehaehitusega. Juurde oli tulnud kolmas jalg, mis ei ole seotud temaga. Puudu on tema sümbol: kolmhark. Kujutuses on õiged asjad: habe ja pikad juuksed; mingisugune kepp; rätik ümber puusa. Selja taha on lisatud veel mingi kullast leiutis. Kuid üleüldiselt on õigesti kujutatud poseidonit ilma oma sümbolita.

# data[].attributes.headline
J. L. David ,,Tapetud Marat" kujutatud sürrealismis

# data[].attributes.subject
J. L. David ,,Tapetud Marat" kujutatud sürrealismis

# data[].attributes.body
Originaalis oli kujutatud surnud meest, aga AI tegi ta meheliku kehaga naiseks. Värvid on erksamad võrreldes originaaliga ning see on üks sürrealismi tunnus. Originaaliga sarnasus on surnud inimene, rätik peas ja kast kirja kirjutamiseks. Ära kadunud on haav rinnal, aga AI kujutas ninas verd. Suurim muutus on vanni asendumine lauaga. Suurim sürrealismi tunnus on see, et asju on kujutatud nagu unenäos: lähevad läbi üksteise ja ühinevad. Pildil on näha alumist jalga pikenemas läbi teise jala ning jalalabad on ühinenud üheks. Jalga ja kätt on näha veel laua ja pea all.

# data[].attributes.attachment_caption
AI kombineeris ilusa pildi, kus on sarnasusi Aivazovsky pildiga, aga Turneriga vähe. Kujutatud on mingi linn, kus on mere peal laevad. Kaugel on näha tulevat lumetormi ja lund igal pool. Turneri pildist ta võttis lumetormi osa ja natuke tegi päikest tema stiilis: uduga kaetud.

# data[].attributes.headline
,,Reval" 1844 - Ivan Aivazovsky ja William Turner ,,Lumetorm merel" ühes pildis

# data[].attributes.subject
,,Reval" 1844 - Ivan Aivazovsky ja William Turner ,,Lumetorm merel" ühes pildis

# data[].attributes.attachment_caption
Tehisintellekt kujutas Ingresi ,,Türgi saunas'' pildil naiste asemel mehi. Enamjaolt on meeste proportsioonid paigas kuid probleem seisneb selles, et nende jalad tunduvad olevat üleliia suured. Samuti saun, kus nad viibivad, ei näe välja nagu türgi saun. 

# data[].attributes.headline
Ingresi ,,Türgi saun'' impressionismi stiilis

# data[].attributes.subject
Ingresi ,,Türgi saun'' impressionismi stiilis

# data[].attributes.attachment_caption
Panin AI samat pilti 10 korda järgi tegema ning see tundub minu jaoks kõige parem neist. Pilt ei ole enam sama nurga all. Napoleonit ei ole maalitud enam idealiseerivana vaid näeb välja nagu ta oleks troonile sattunud kogemata. Napoleon näeb seal noor välja nagu on Davidi maalides üsna tihti kombeks nooremana isikuid maalida. Tundub, et napoleon oleks seal poseerinud pikka aega aga David tegi tegelikult märkmeid ja maalis ise stuudius kõik järgi.

# data[].attributes.attachment_link.title
Draw the coronation of napoleon in post-impression (2)

# data[].attributes.attachment_caption
AI on kujutanud batmani üllatavalt hästi. Frans Halsi maalidel on tavaliselt palju pruuni värvi kasutatud. Batman on kujutatud lõbusana nagu Halsi loomingutes kuid on natukene maalitud idealiseerituna.

# data[].attributes.headline
Friedrichi "Rändaja udumere kohal" ja Seurati "Eiffeli Torn"

# data[].attributes.subject
Friedrichi "Rändaja udumere kohal" ja Seurati "Eiffeli Torn"

# data[].attributes.body
AI on päris hästi joonistanud selle pildi aga Eiffeli torne on millegipärast 3 tükki ja kõige lähedasem seisab vee kohal, mis päriselt on jõest mitukümmend meetrit eemal. 1 Rändaja asemel on neid 7 + mitu paaditäit veel jõe peal. Eiffeli torni maalis polnud ühtegi inimest ja Rändaja udumere kohal oli ainult 1 inimene. Taustal tundub ka kahtlaselt palju torne ja ka suured kortermajade/villade sugused majad mida ei olnud sellel ajal seal.

# data[].attributes.attachment_caption
AI poolt kujutatud Mona Lisa on ennast vägagi tüsedaks söönud, ning käes on näha ka põhjus. Võrreldes originaaliga, siis on näha, et on ära kaotatud tema käed ning seljatagune ei ole võrreldavgi originaaliga. Näojooned on nibin-nabin samasugused, kuid ikkagi moonutatud.

# data[].attributes.attachment_caption
AI poolt genereeritud Heraklese pea ei näe drastiliselt erinev välja. Küll on aga mõni erinevus, näiteks pole originaalil nii palju juukseid ja ammugi ei ulata talle kaela taha ning habe on samuti palju lühem ning teise lõikusega. Samuti on originaalil nina väga väike, kuid tehisintellikti poolt loodud peal on nina täiesti ühes tükis. 

# data[].attributes.attachment_caption
Kuna pilt on tehtud veidi nagu vesivärvidega ning kõik jooned pole täielikult välja joonistatud, siis on keeruline otseseid vigu leida. Kuid mütsi äär on veidi segaselt tehtud ning ka sulg on ebatavaline mis mütsi peal asetseb.

# data[].attributes.attachment_caption
Heraklesel on ühel käel seitse sõrme ning ta näost on ära kadunud silmad. Heraklese mõõk sulaks nagu otsast ära. Lõvil on viis jalga ning üks hammas helendab.

# data[].attributes.attachment_caption
Silmad on erineva suuruse ning värviga. Ülejäänud pilt on üsna hästi tabatud ning sobib väga hästi Van Goghi stiiliga ning meenutab ka Mona Lisat.

# data[].attributes.attachment_caption
AI tootis kokku sellise monumendi, mida on raske analüüsida, kuid huvitav. Originaalidest pole palju alles, kuid on säilinud pikali asend. Imelik on see, et on üks pea ja jube palju jalgu. 

# data[].attributes.headline
 David tapetud Marat ja  David Madam Recamier kooslus

# data[].attributes.subject
 David tapetud Marat ja  David Madam Recamier kooslus

# data[].attributes.attachment_caption
Pilt on originaalist väga erinev ja ei saa öelda, et oleks säilinud mõni detail või element.  AI kujutatud pildil on eeldavasti Horatiuse taustal näha sadu-sadu inimesi, olgugi, et originaalil on inimesi kokku vaid kaheksa. Pildi tegevus on toodud õue. Huvitav ning AI'le omane detail on oskamatus käsi joonistada, seda võib märgata ka sellel pildil, esiplaanil oleva mehe välja sirutatud käel.

# data[].attributes.attachment_caption
Ai on kujutanud Kreeka jumal Hephaistost reljeefselt ning ei saa öelda, et pildilt just õhkaks tema olemust sepatöö, vulkaanilise tegevuse ja tulejumalana. Kaotatud on talle iseloomulik sepavasar ning ka pildi all olev tekst ei viita õigele jumalale.

# data[].attributes.attachment_caption
AI kokku genereeritud pilt on minu arvates väga hea kooslus antud algteostest. On märgata nii veekogu kui ka udu, mis viitavad Friedrichu teosele. Genereeritud pildil on näha ka lund ning kuigi kõndija välimus on võetud Friedrich pildilt tunneb selgelt ära ka Sisley pildi puudutuse.

# data[].attributes.headline
Friedrich "Rändaja udumere ääres" ja Sisley "Lumi Louveciennes'is" kombinatsioon

# data[].attributes.subject
Friedrich "Rändaja udumere ääres" ja Sisley "Lumi Louveciennes'is" kombinatsioon

# data[].attributes.attachment_caption
Goya maal, Van Gogh (postimpressionism) stiilis. AI Kronose tegelast vist ei tundnud, sest Kronos on siin nagu ahv. Tehisintelekt ka pani nende taha Van Gogh maali "Tähistaevas", et stiil oleks kodule lähemal.

# data[].attributes.headline
"Saturnus sööb oma poega", Van Gogh poolt

# data[].attributes.subject
"Saturnus sööb oma poega", Van Gogh poolt

# data[].attributes.attachment_caption
Pildil on ilusti kujutatud pärg talle pähe ja vist lüüra kätte, sest need on tema sümbolid. AI on teinud valiku panna taevasse tähed, mis näitab, et öö on, kuigi Apollon on valguse jumal.

# data[].attributes.attachment_caption
Naist on palju selgemini näha kui originaalis. Laps tagataustalt on ka kadunud. Asukoht on vist Austraalias, kuna tagataustal on Sydney Ooperi maja. Taeva värvid on ka hägusemad kui originaal maalis.

# data[].attributes.headline
Monet "Naine päevavarjuga" ja Van Gogh "Tähistaevas"

# data[].attributes.subject
Monet "Naine päevavarjuga" ja Van Gogh "Tähistaevas"

# data[].attributes.attachment_caption
Lasin AI-l kujutada Ivan Aivazovsky teost "Üheksas Laine" kubismi stiilis. Olgugi, et roboti loodud teosel on näha sarnasusi Aivazovsky maaliga (meri, tormilised lained, paat, ilus kujutus taevast ja merest), puudub sellel igasugune kokkupuude kubismi stiiliga. Kubism kujutab endast abstraktsust ja geomeetrilisust ning see teoses puudub. Üldiselt ütleksin, et robot ei saanud minu antud ülesandega hakkama. Kasutasin teose loomiseks AI-programmi Lexica Aperture.

# data[].attributes.headline
AI nägemus Ivan Aivazovsky maalist "Üheksas Laine" (väidetavalt) kubismi stiilis

# data[].attributes.subject
AI nägemus Ivan Aivazovsky maalist "Üheksas Laine" (väidetavalt) kubismi stiilis

# data[].attributes.attachment_caption
AI loodud kujutis vanakreeka jumalast Hermesest. Võrreldes kujutist Louvre's asuva skulptuuriga on leida mõned erinevused. AI loodud kujutiselt on puudu Hermesele omased tiivad jalgadel, vaid need asuvad hoopiski seljal. Lisaks on AI kujutanud Hermesele selga huvitava oranžika riide kaltsu, mis eksisteerival skulptuuril puudub (aga see las olla, sest keegi elavatest ju ei tea, mida Hermes tegelikult kandis) AI on sellegi poolest hakkama saanud, sest kujutis meenutab vägagi jumalat. Kasutasin teose loomiseks AI-programmi Lexica Aperture.

# data[].attributes.attachment_caption
Pilt on üsna originaali sarnane. Udumeres olev maastik on veidi muutunud ja taha plaanile on ilmunud mingi kindlus. (sümbolism stiilis)

# data[].attributes.attachment_caption
AI on kujutanud Zeusi tugevana ja teistes kõrgemana(on näha et vaatab alla), aga kaotanud ära tema iseloomuliku piksenoole

# data[].attributes.attachment_caption
Lasin AI-l kujutada kombineeritud teost maalidest "Daam Hermeliiniga" ja "Tapetud Marat". Lootsin saada tulemuseks teost, kus tapetud Marati asemel oleks kujutatud hoopis tapetud daam hermeliiniga. Teosel kujutatud naisterahvas meenutab pigem tüdrukut pärlkõrvarõngaga, kui daami hermeliiniga. Samuti pole naisterahvas tapetud ega suremas. Naisterahvas näeb ka väga ebanormaalne välja (jalad, kael, nägu). Olgugi, et kujutisel on kasutatud mõlema teosega sarnast värvipaletti, puuduvad roboti loodud kujutisel kummagi teose omapärased tunnused. Kasutasin teose loomiseks AI-programmi Lexica Aperture.

# data[].attributes.headline
Leonardo Da Vinci maal "Daam hermeliiniga" ja Jacques-Louis Davidi maal "Tapetud Marat" ühendatud üheks teoseks

# data[].attributes.subject
Leonardo Da Vinci maal "Daam hermeliiniga" ja Jacques-Louis Davidi maal "Tapetud Marat" ühendatud üheks teoseks

# data[].attributes.attachment_caption
AI kaotas ära Turneri iseloomuliku hägususe ja parve asemel on ilmunud paat. Paadi suund on ka erinev.

# data[].attributes.headline
Gericault "Meduse parv" ja Tuner "Lumetorm merel"

# data[].attributes.subject
Gericault "Meduse parv" ja Tuner "Lumetorm merel"

# data[].attributes.attachment_caption
Puudu on Aadam vasakul all nurgas ning Jumal paremal ülal, kelle käed peaksid kohutma keskel, mitte kõrvuti olema

# data[].attributes.attachment_caption
Imelik Prantsuse lipp, mässajad on otseses mõttes mere ääres, mitte nagu originaalil

# data[].attributes.headline
Delacroix's "Vabadus viib rahva barrikaadidele" ja Caspar David Friedrich's "Rändaja udumere kohal"

# data[].attributes.subject
Delacroix's "Vabadus viib rahva barrikaadidele" ja Caspar David Friedrich's "Rändaja udumere kohal"

# data[].attributes.attachment_caption
Lasin AI-l kujundada teose, kus on "Mona Lisa" ja "Tüdruk pärlkõrvarõngaga" kokku pandud. Pildilt ütleks, et neiu näeb üllatavalt noor välja, ja sellel pildil on tal lausa mõlemat kõrvarõngast näha. Esimeselt mainitult teoselt on ta kaasa võtnud lahtised juuksed ja teiselt teoselt peapaela. Minu arvates sai AI ülesandega väga hästi hakkama. 

# data[].attributes.headline
"Mona Lisa" ja "Tütarlaps pärlkõrvarõngaga" kombinatsioon

# data[].attributes.subject
"Mona Lisa" ja "Tütarlaps pärlkõrvarõngaga" kombinatsioon

# data[].attributes.attachment_caption
Lasin robotil kujundada maali fantaasia stiilis. Pilt on erksavärviline ja selgepiirilisem võrreldes originaaliga. Mitterealistlik loodus oma värvidega ja valgusega mõjub võõralt. Mehe kujutis on ebaproportsionaalne, hästi on kujutatud küll mehe tugevat keha, kuid erinevad kehaosad ei sobi omavahel kokku. Vasak käsi on oma mõõtmetelt häiriv. Mehe turi ja pea ei ühti omavahel. Soengu järgi on kujutatud Põhjamaade Viikingit. Maali allosas olevad loomad on aimatavad kui kasutada fantaasiat. Kokkuvõttes on roboti maal paljuski ülepakutud ja jätab mulje justkui oleks kokku pandud mittesobivad pusletükid. 

# data[].attributes.attachment_caption
Lasin robotil kujundada maali ühelauselise kirjelduse põhjal. Tulemus on väga originaalilähedane oma olemuselt, on äratuntav, kuid kunstiliselt kiirustades tehtud. 

# data[].attributes.headline
 	Caspar David Friedrich Friedrich "Rändaja udumere ääres"

# data[].attributes.subject
 	Caspar David Friedrich Friedrich "Rändaja udumere ääres"

# data[].attributes.attachment_caption
AI  töö kujutab Mona Lisa naeratust ja poosi, kuid asetab ta idamaise maastiku keskele, kus taustal  Mount Fuji ja õitsevad kirsipuud, mis on selgelt äratuntavad ukiyo-e kunsti motiivid. AI oleks pidanud kujutama Mona Lisat rohkem lihtsustatud joontega, kuna  traditsioonilises ukiyo-e kunstis oleks näojooned ja kehahoiak kujutatud rohkem lihtsustatumalt.

# data[].attributes.headline
Leonardo da Vinci "Mona Lisa " ukiyo-e stiilis

# data[].attributes.subject
Leonardo da Vinci "Mona Lisa " ukiyo-e stiilis

# data[].attributes.attachment_caption
AI on ühendanud mõlema teose kõige tuntumad elemendid . Van Gogh'i keerlevad tähed ja Hokusai võimsad lained on loodud teoses hästi äratuntavad. AI on otsustanud teoses kasutada Gogh'i teoses olnud domineerivat sinist ja kollast  tooni.

# data[].attributes.headline
Vincent van Gogh "Tähistaevane öö" ja Hokusai "Suur laine Kanagawas".

# data[].attributes.subject
Vincent van Gogh "Tähistaevane öö" ja Hokusai "Suur laine Kanagawas".

# data[].attributes.body
Hokusai "Suur laine Kanagawas"

# data[].attributes.attachment_caption
Kuningas Arthuri kangelaslikult seismine kaljusel mäenõlval Excalibur mõõk tõstetult, väljendab tugevalttema juhtimise ja vapruse ideaale.