# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Astronomen Nikolaj Kopernikus påstår i 1543, at Jorden ikke er verdens centrum, men en planet i kredsløb om solen. En kættersk ide, der udfordrer kirken og ryster verdensordenen. I de følgende århundreder søger videnskabsmænd som Tycho Brahe, Kepler, Galilei og Newton indædt at afklare spørgsmålet. Tycho Brahes banebrydende opmålinger af stjernehimlen efterfølges af Keplers påvisning af planeters elliptiske baner, Galileis epokegørende kikkertobservationer fuldføres med Newtons teori om tyngdekraften. Det Kopernikanske verdensbillede tager form og naturvidenskaben bryder igennem i årene 1500-1700. Mange betaler en høj pris for deres visdom i kampen med den kristne kirke. I Italien brændes filosoffen Giordano Bruno på bålet for sine tanker om et uendeligt univers med andre solsystemer og Galilei idømmes livsvarig husarrest af inkvisitionen. Tycho Brahe falder i unåde, da et religiøst styre under Christian d. 4 tager magten i Danmark. I dag udforsker satellitter de yderste områder af solsystemet og med teleskoper iagttages netop det, som Bruno døde for, og først i 1992 beklager pave Johannes Paul den 2. officielt processen mod Galilei.

# data[].attributes.attachment_link.description
Astronomen Nikolaj Kopernikus påstår i 1543, at Jorden ikke er verdens centrum, men en planet i kredsløb om solen. En kættersk ide, der udfordrer kirken og ryster verdensordenen.

# data[].attributes.headline
Hvad sker der med kroppen i rummet? Vægtløs

# data[].attributes.subject
Hvad sker der med kroppen i rummet? Vægtløs

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Under opsendelsen med en rumraket bliver astronauterne udsat for høje g-kræfter, og i værste fald kan det betyde, at de besvimer. De har dog trænet for at udholde høje g-kræfter inden deres mission. Og rumraketterne er designet til at være så skånsomme som muligt, selvom astronauterne skal afsted med høj hastighed.

Når astronauterne ankommer til Den Internationale Rumstation, bliver nogle af dem rumsyge. Det er en tilstand, der minder lidt om at blive søsyg eller køresyg, og den skyldes, at astronauterne ikke længere er påvirket af tyngdekraften. Det kan forvirre nogle af kroppens systemer og give kvalme og hovedpine, og nogle af astronauterne kaster op. Det går dog normalt over efter et par dage i rummet.

Noget af det næste, som astronauterne mærker, er, at væsken i kroppen fordeler sig anderledes i den vægtløse tilstand. Her på Jorden trækker tyngdekraften hele tiden væsken fra hovedet ned i benene, når vi sidder eller står, men i vægtløs tilstand er der ikke noget, der trækker nedad. Derfor får astronauterne mere væske i hovedet, hvilket kan få dem til at se oppustede ud, og de får ofte stoppet næse. Det bliver normalt bedre efter et par uger i rummet, når kroppen har vænnet sig til vægtløsheden.

Under lange rummissioner bliver astronauternes muskler svækket, da de ikke bruger dem særligt meget. Den vægtløse tilstand betyder bl.a., at astronauterne ikke behøver at bruge kræfter på at løfte deres arme eller ben. Og når man ikke bruger musklerne, så svinder de ind. Knoglemassen falder også, da knoglerne i astronauternes kroppe ikke bliver sammenpresset, så de får en slags knogleskørhed, mens de er i rummet. Det ser dog ud til at blive bedre, når de vender tilbage til Jorden. For at undgå at astronauterne mister for meget muskelmasse, så træner de mindst to timer dagligt for at holde sig i form.

Hos nogle astronauter ændrer synet sig også under lange rummissioner, og de får brug for briller. Selvom det har været kendt i flere årtier, ved man stadig ikke, hvorfor dette sker. Men nogle studier peger på, at det kan skyldes en række forskellige forhold som bl.a. blodårer, der fyldes mere ud, større indtag af kuldioxid og måske den større mængde stråling.

Der sker altså meget med kroppen under en rummission, men astronauter og rummedicinere arbejder hele tiden på at blive klogere på, hvordan kroppen påvirkes af lange rumrejser. Meget af den viden, man får om astronauternes kroppe i rummet, kan også hjælpe med at kurere forskellige sygdomme for mennesker her på Jorden.

Rummet er spændende, både fordi det er ufattelig smukt og umiddelbart fascinerende, men også fordi rummet er et gigantisk - antageligvis uendeligt - laboratorium. I dette laboratorium har vi muligheder for at studere objekter og fænomener, der er langt mere ekstreme end i vores laboratorier her på Jorden.
- Michael Linden-Vørnle, ambassadør for Rumrejsen

# data[].attributes.attachment_link.description
Under opsendelsen med en rumraket bliver astronauterne udsat for høje g-kræfter, og i værste fald kan det betyde, at de besvimer. De har dog trænet for at udholde høje g-kræfter inden deres mission. Og rumraketterne er designet til at være så skånsomme som muligt, selvom astronauterne skal afsted med høj hastighed.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Forsøg nr.: 112
Formål: At demonstrere effekter ved vægtløshed.
Resume: En flaske fyldes med vand, og der laves et hul i bunden af flasken. En vandstråle sprøjter ud af flasken. Hvis flasken kastes op i luften, vil flasken og vandet i praksis opleve at være vægtløse, og vandet strømmer dermed ikke ud af flasken.
Nøgleord: Astronomi, acceleration, ballistik, bevægelse, kræfter, masse, Newtons Love, tyngdekraft, relativitetsteori, tryk, væskestatik.
Beskrivelse:
Hvis man tager en plastikflaske fyldt med vand og borer et hul i bunden, vil vandet fosse ud af hullet i en veldefineret stråle. Dette skyldes, at der i bunden af vandflasken er et tryk forårsaget af vægten af al den væske, der ligger højere oppe i flasken. Trykket presser vandet ud gennem hullet.

Hvis flasken i stedet befandt sig i vægtløs tilstand, ville vægten af vandet ikke presse nedad, for der er ikke nogen kraft til at definere, hvad der er nedad. Derfor vil der heller ikke være et stort tryk i bunden af flasken, og vandet ville ikke fosse ud.

Ifølge Einsteins generelle relativitetsteori kan en observatør i en kasse uden udsyn til omverdenen ikke på nogen måde kende forskel på, om han eller hun befinder sig i et frit fald i et tyngdefelt eller blot befinder sig i et område, hvor der slet ikke er nogen tyngdekraft. Med andre ord vil man få en oplevelse af at være vægtløs, når man befinder sig i et frit fald.

Einstein skrev selv i et manuskript i 1919: " For if one considers an observer in free fall, e.g. from the roof of a house, there exists for him during his fall no gravitational field---at least in his immediate vicinity.".

Derfor vil man opleve, at hvis man kaster vandflasken op i luften, så den oplever et frit fald, vil vandet holde op med at fosse ud.

Bemærk at der ikke er nogen forskel på, om flasken blot slippes et stykke over jorden, eller om den kastes opad i en parabel. I begge tilfælde vil den være vægtløs, og vandet vil holde op med at fosse ud.

I filmen i referencerne ser man forsøget udført. Det kan være lidt svært at se resultatet tydeligt, men her er to billeder fra filmen:

På denne måde træner man faktisk også astronauter og laver forsøg i vægtløs tilstand: Man placerer simpelthen sine forsøg inde i et stort fly, som flyver op i en stor parabel, der svarer til den parabel, en genstand i frit fald beskriver. Nogle scener i filmen " Apollo 13" blev faktisk optaget i et sådant fly.

Det her beskrevne forsøg indgik i et projekt om vægtløshed af overlærer Carsten Andersen fra Bellahøj Skole. Projektet vandt Danmarksmesterskabet i Naturvidenskabsformidling 2005, der blev afholdt på Odense Katedralskole.
Udstyr og materialer:
Sodavandsflaske (1,5 eller 2 liter)
Vand

Referencer:
Quick Time film af forsøget (833 KB).

PIRA DCS: 1L20.00 (Mekanik: Tyngdekraft)
Opdateret: 10.10.2005
Har du kommentarer, rettelser eller tilføjelser til dette forsøg, så send en til FYSIK BASEN.DK.

# data[].attributes.attachment_link.description
FYSIKbasen.dk - Den danske database for pædagogiske undervisningsforsøg til fysiklærere

# data[].attributes.attachment_link.description
Man tænker normalt på vægtløshed, som noget man kun kan opleve i rummet, men det er faktisk muligt at simulere vægtløshed her på jorden. I dette forsøg kun du på en meget simpel måde vise vægtløshed i en sodavandsflaske.

# data[].attributes.headline
Rumforskning giver viden om kroppen - Vægtløs

# data[].attributes.subject
Rumforskning giver viden om kroppen - Vægtløs

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Rumforskning giver viden om kroppen

Menneskets krop er ikke bygget til at opholde sig i rummet.

Vi trækker vejret i luft, lever under tyngdekraft, og så har vi meget svært ved at tåle stråling.

Intet tryk i rummet

I rummet er der stor mangel på ilt, en svagere tyngdekraft end på Jorden, enten meget koldt eller meget varmt og intet tryk. Nogle mener, at det manglende tryk ville få vores blod til at koge, hvis vi gik på rumvandring uden dragt.

Om det nu også passer, er der dog usikkerhed omkring. Det er nok mere sandsynligt, at vi dør af iltmangel som det første.

Og da ingen mennesker nogensinde har oplevet så pinefuld en død, kan man stadig kun gisne om, hvordan kroppen reagerer.

Stråling skader astronauterne

I rummet er der også masser af stråling fra Solen - faktisk så meget, at det er et problem, hvis man skal være i rummet i længere tid.

Stråling ødelægger blandt andet cellernes DNA og giver kræft.

Tyngdekraft giver kroppen motion

På Jorden trækker tyngdekraften os hele tiden ned mod jorden. Derfor lander vi igen, hvis vi hopper op i luften, og selv om vi ikke lægger mærke til det, så påvirker tyngdekraften os hele tiden.

Tyngdekraften er faktisk en fantastisk form for motion, hvor vi bruger mange kræfter på bare at holde os oprejst og generelt bevæge vores muskler.

I frit fald mod Jorden

Vægtløshed skyldes ikke mangel på tyngdekraft i rummet; den er stadig meget stor derude, ellers ville satellitter ikke blive holdt fast i deres bane om Jorden, men flyve ud i verdensrummet.

På Den Internationale Rumstation (ISS) er tyngdekraftens virkning på ca. 90 procent.

Når astronauter er vægtløse, skyldes det derfor, at de sammen med rumstationen er i konstant frit fald mod Jorden med samme hastighed. De vejer derfor også det samme, og tyngdekraften ophæves.

Du skal dog ikke frygte at få ISS i hovedet en dag. For de rammer aldrig Jorden, da rumstationen bevæger sig så hurtigt, at Jordens overflade når at krumme, før de falder ned.

Ved vægtløshed i rummet bliver muskler og knogler svage. Astronauter er derfor nødt til at motionere flere timer hver dag for bl.a. at kunne gå, når de kommer tilbage til Jorden.

# data[].attributes.attachment_link.description
Rumforskning giver viden om kroppen Menneskets krop er ikke bygget til at opholde sig i rummet. Vi trækker vejret i luft, lever under tyngdekraft, og så har vi meget svært ved at tåle stråling. Intet tryk i rummet I rummet er der stor mangel på ilt, en svagere tyngdekraft end på Jorden, enten meget koldt eller meget varmt og intet tryk.

# data[].attributes.headline
Fotosyntese Forklaring - Skoven i Skolen

# data[].attributes.subject
Fotosyntese Forklaring - Skoven i Skolen

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Her kan du læse om fotosyntese.

Lidt om fotosyntese

Fotosyntese er grundlaget for livet på jorden. Det er en rigtig smart proces, der skaber fast stof af enkle ting som lys, luft og vand.

Hvad er fotosyntese

Forestil dig et træ. Det vokser hvert år og bliver højere og bredere - men det spiser jo ikke noget som helst. Hvordan går det til? Alle grønne planter kan selv skabe fast stof ved at bruge solens energi og nogle helt enkle byggesten, der findes næsten overalt:

1. Vand fra jorden (H₂O)

2. Kuldioxid fra luften (CO₂). Kuldioxid er den luft vi ånder ud

3. Lys fra solen

For at kunne vokse og udvikle sig, skal planter også bruge næringssalte fra jorden, der er opløst i vandet, f.eks. nitrat og fosfat.

Processen

Foto betyder "lys" og syntese betyder "at sætte noget sammen". Der skal lys til, for at et træ kan sætte de enkle byggesten sammen til fast stof ved fotosyntese.

Fotosyntese-processen er helt enkel. Her er en tegning af den:

Kuldioxid + vand + sollys => druesukker + ilt

Ved hjælp af solens energi kan planten sætte kuldioxid og vand sammen, så det bliver til druesukker og ilt. Druesukker - eller glukose som det hedder - kan omdannes til stivelse - som sammen med næringssaltene fra jorden bygges om til alle de andre stoffer, som træet består af.

Her kan du se fotosyntesen skrevet som en kemisk formel:

6 CO₂ + 6 H₂O => C₆H₁₂O₆ + 6 O₂

Druesukker-molekylerne er små. De bliver transporteret fra bladene ned i træets vækstlag i barken. Her bliver druesukker (glucose) omdannet til cellulose, som er den vígtigste del af veddet - og til stivelse, som er træets forrådsstof.

Ånding

Fotosyntese kræver altså lys. I mørke ånder træer og planter ligesom alle os andre. De dele af træet, der ikke er grønne, ånder også hele tiden. Når mennesker, dyr og planter ånder, forbrænder vi sukker og ilt for at få energi - og udskiller kuldioxid og vand.

Ilt + sukker => energi + kuldioxid + vand

Energien bruger vi til bevægelse, til varme og til alle vores livsprocesser. Ud over energi giver maden os også de byggesten, som vi bygger vores krop op med.

Ånding og fotosyntese er modsatte processer. Her kan du se den kemiske formel for ånding:

O₂ + C₆H₁₂O₆ => Energi + CO₂ + H₂O

Hvor foregår fotosyntese

Fotosyntesen foregår inde i planternes grønne blade.

Forestil dig at vi snitter et tyndt tværsnit af et bøgeblad, lægger det op på et mikroskop og kigger på det. Så vil vi se noget der ligner tegningen nedenfor, med overhud og underhud og forskellige typer af celler imellem. Cellerne vil være grønne og indeholde små sorte prikker - eller grønkorn, der desværre ikke er med på tegningen her. Grønkornene er de små fabrikker, hvor fotosyntese-processen foregår.

Spalteåbninger

På undersiden af de fleste blade er der mange bittesmå huller. De kaldes spalteåbninger. Spalteåbningerne kan åbnes og lukkes - og det er dem der lukker ilt ud af bladet - og kuldioxid ind i bladet ved fotosyntesen.

Spalteåbningerne regulerer også hvor meget vand der fordamper fra bladene ved det man kalder transpiration.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mad er pakket specielt til vægtløshed

For at mængden af fritsvævende mad i kabinen, er det meste af astronauternes mad pakket på dåse, i vakuumposer eller i andre beholdere, så astronauterne bare skal varme det op eller spise det koldt.

Astronauterne kan vælge fra sammensatte menuer, som ofte er meget sunde, da de skal holde sig i god form for at bevare deres muskelmasse. Da maden som regel skal kunne holde sig fra seks måneder og op til et år, bliver meget af det frysetørret.

Hver gang der kommer forsyningsfartøjer op til ISS, får astronauterne også mulighed for at spise frisk frugt - leveret direkte fra Jorden.

Hvad er op og ned?

Det er tyngdekraften, der normalt holder os nede på jorden og sørger for, at vi går på gulvet. Men når tyngdekraften tages ud af funktion, kan det være svært at vide, hvor gulvet er.

Rent praktisk eksisterer gulv og loft ikke på ISS, da alt er op og ned i vægtløs tilstand.

Dog bruger astronauterne alligevel betegnelserne "gulv" og "loft" for at kunne orientere sig på rumstationen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Mad er pakket specielt til vægtløshed For at mængden af fritsvævende mad i kabinen, er det meste af astronauternes mad pakket på dåse, i vakuumposer eller i andre beholdere, så astronauterne bare skal varme det op eller spise det koldt.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Under astronauternes ophold på den internationale rumstation (ISS) skal de bo og arbejde i et miljø, der er meget anderledes end her på Jorden. Men de skal stadig vaske sig, gå på toilettet, spise og drikke og holde sig sunde og i god form. Den vægtløse tilstand ombord på ISS betyder, at astronauterne skal tilpasse disse aktiviteter til forholdene.

ISS kredser om Jorden i en højde af 400 kilometer, og alt skal transporteres derop. Det betyder, at astronauterne skal opbevare ressourcer som vand og mad, og at affald skal holdes på et absolut minimum.

I denne række videoklip, som er filmet under OasISS-missionen med ESA-astronaut Frank De Winne, forklarer han og nogle af de andre besætningsmedlemmer, hvordan de lever om bord på ISS. Onlineundervisningen kan anvendes som del af den læseplansrelaterede undervisning i personlig hygiejne, mad og ernæring, motion og sundhed.

Personlig hygiejne

Uanset om du er hjemme, i skole eller på ferie, skal du hver dag sørge for din personlige hygiejne. Hvad omfatter det? Du skal for eksempel vaske dig, børste tænder, gå på toilettet og tage i hvert fald nogenlunde rent tøj på.

Astronauterne på ISS skal også sørge for den personlige hygiejne. Der er ikke ret meget plads på ISS, og pladsen skal deles af helt op til 13 personer ad gangen, så det kan blive temmelig ubehageligt, hvis nogen ikke vasker sig! Lad os begynde med det grundlæggende:

Tænderne

Hvorfor har vi tænder, og hvad bruger vi dem til? Hvordan passer man sine tænder? Hvorfor er det så vigtigt at passe sine tænder? Skriv, hvorfor du mener, tænder er nyttige?

Hvor mange forskellige typer tænder kan du se og føle - Tænderne med skarpe kanter foran i munden hedder fortænder. De spidse tænder ved siden af fortænderne hedder hjørnetænder, og de bredere, ujævne tænder i siderne hedder kindtænder. Efterhånden, som man bliver større, taber man mælketænderne, og de blivende tænder vokser ud. Disse tænder skal holde resten af dit liv, og derfor er det en god idé at passe dem godt!

Tæl, hvor mange tænder du har. Tegn et billede af de tænder, som du kan se i spejlet. Hvad hedder de forskellige dele (emalje, gumme, kæbe...)? Find ud af, hvad vi bruger hver del til.

Eksperiment: Effekten af cola på tænder

Hvis du har tabt en tand - for eksempel en mælketand - kan du anbringe den i et glas med cola eller en anden sodavand, som du normalt drikker. Se på tanden i glasset hver dag i en uge. Hvad sker der med tanden?

Tegn et billede af tanden, som den ser ud før og efter, at den har ligget i væsken. Ved du, hvorfor den ændrer sig? Kan du tænke dig til, hvorfor det er vigtigt, at du ikke drikker meget sodavand? Hvad er det i sodavandets 'brus', som ødelægger tanden? Hvorfor bruger vi tandpasta? Hvor mange gange om dagen skal vi børste tænder med tandpasta?

Svar:
De fleste mindre børn har 20-25 tænder i munden. Vi skal børste tænder for at forhindre huller i tænderne og dårlig ånde. Hvis du holder op med at børste tænder, vil du komme til at lugte ud af munden, og tænderne får huller og kommer til at gøre ondt.

Alle slags sodavand med brus indeholder syre, der kan skade tandemaljen. Hvis du børster tænder med flourtandpasta, kan det hjælpe med til at forhindre huller og gøre dine tænder stærkere. Det får også munden til at lugte friskt! Når du vågner om morgenen, er en af de første ting, du gør, at børste tænder. Hvorfor skal du gøre det?

Når du spiser, forbliver nogle af madens sukkerstoffer i munden. Bakterier lever af dette sukker og danner syre. Denne syre opløser tandemaljen og kan lave huller. Det gør ondt! (Tandpine) Du skal gå regelmæssigt til tandlægen for at få undersøgt tænderne, så du undgår at få huller i dem. Alle har brug for at holde tænderne sunde og rene - også astronauter i rummet! Der er jo langt til tandlægen, hvis de skulle få tandpine!
I rummet:
Astronauterne børster tænder helt almindeligt ligesom dig, men der er en forskel! Prøv at se, hvordan alting 'svæver' rundt.

Det er fordi, der på den internationale rumstation (ISS) ikke er nogen tyngdekraft til at trække alting nedad ligesom på Jorden. Rumstationen kredser så hurtigt rundt om Jorden (28.000 kilometer i timen) ved den korrekte hastighed og i den korrekte retning, at den ikke falder ned på Jorden, men hele tiden falder rundt om Jorden. Og det er netop fordi den falder, at alting inden i stationen er vægtløst. Så alting svæver!

Selv vand og tandpasta. Astronauterne sluger tandpastaen efter tandbørstningen (tandpastaen er nemlig spiselig), og bagefter tørrer de munden med en våd klud. Astronauterne skal lukke munden så meget til som muligt, når de børster tænder, så tandpastaen ikke svæver ud!

At gå på toilettet på ISS

Når alting 'svæver' i rummet, hvordan går man så på toilettet? Der er et specielt toilet på ISS (i det russiske modul Zvezsda). Der bliver installeret et toilet mere i det amerikanske modul, nu hvor besætningen om bord er fuldtallig.

Astronauterne skal spænde sig selv fast for at undgå, at de svæver væk. Og i stedet for et toilet med vandskyl er der et udsugningsrør, der fjerner affaldet i en luftstrøm ned i et hul. Det faste affald bliver derefter presset sammen og oplagret til senere bortskaffelse. Urinen indsamles til senere genbrug. Det er godt nok en mærkelig måde at gå på toilettet på!

At spise og drikke om bord på ISS

Ernæring spiller ligesom motion en meget vigtig rolle for at holde astronauterne sunde og raske.

Mad bruges ikke kun til at sikre det nødvendige antal kalorier, så arbejdet kan klares. Måltiderne er også vigtige sociale sammenkomster for folk, der er langt væk fra venner og familie. Maden tilberedes på en speciel måde, fordi vægtløsheden kræver visse tilpasninger, så maden ikke svæver væk fra tallerkenerne. Astronauterne skal også spise visse typer mad for at modvirke effekterne af opholdet i rummiljøet.

De får lov til at vælge, hvilke retter de har lyst til, så længe det samlede kalorietal og næringsværdierne holdes inden for de godkendte grænser: 2800 kalorier om dagen. Bakkerne med mad forberedes til den enkelte astronaut på Jorden, og den sendes til ISS, før han/hun ankommer dertil. Bakkerne opbevares i et af modulerne og mærkes. De røde bakker indeholder mad fra Rusland, og de blå bakker indeholder mad fra USA eller de europæiske lande. Maden skal specialbehandles for at kunne holde sig i lang tid og fylde så lidt som muligt.

Mad i rummet

Der spises mange slags mad i rummet:

Mad der skal rehydreres:Vandet er fjernet fra maden for at gøre den lettere at opbevare. Det kaldes også frysetørring. På ISS tilsættes vandet igen, før maden spises. Det drejer sig om drikkevarer (te, kaffe, appelsinjuice) og kornprodukter som havregryn.

Termostabiliseret mad: Det er varmebehandlet mad, der kan opbevares ved stuetemperatur. Det meste af frugten og fisken (tun) tilberedes i dåser med ringåbner. Desserter pakkes i plastkopper.

Bestrålet mad: Det meste af oksekødet er tilberedt og pakket i bløde folieposer og steriliseret med ioniserende stråling, så det kan opbevares ved stuetemperatur.

Friske madvarer: som æbler og ananas - er ofte friske leverancer, der ankommer sammen med de nye besætningsmedlemmer.

Madvarer i naturlig form: kan være nødder og småkager.

Astronauterne bruger bakkerne som tallerkener, og alting skal enten klemmes ud af en tube eller pose. Kan du forestille dig, hvad der ville ske, hvis drikkevaren eller krummerne fik lov til at slippe løs og svæve alle mulige steder hen? Se bare på alt det elektriske udstyr... ja, en ren katastrofe!
Det er meget dyrt at transportere al denne mad og vandet op til rumstationen, så alt skal veje så lidt om muligt og være let at opbevare.
Eksperiment: forekomsten af brun overflade på eller forrådnelse af moden frugt med eller uden brug af C-vitamin i forhold til luft
Materialer:
Destilleret vand, æbler, bananer, stave af blegselleri og gulerod, C-vitaminpiller. Små plastskåle, en kniv, skeer og paptallerkener.

Indledning:
Når du udsætter madvarer som æbler og bananer for luft, hvad sker der så? De bliver brune på grund af iltning. Denne iltning ødelægger maden. I rummet skal vi spare på pladsen og vægten af visse friske madvarer for at undgå affald i form af skræller og kernehuse. Maden skal også pakkes i portioner til én person. Det kan gøres ved at skære frugter og grøntsager i skiver og forhindre, at de bliver ødelagt af luften.

Nu skal du se, hvordan det kan gøres med et hæmmende stof.

Metode:
1. Kom vand i 2 små, dybe skåle. Opløs en C-vitaminpille i den ene, og lad den anden være rent vand. Mærk hver skål med dens indhold.
2. Skær en frugt i seks lige store stykker. Kom to stykker i hver af de to skåle med væske. Sørg for, at de er helt dækket med væsken, og lad dem stå i 10 minutter.
3. Læg de sidste to stykker på en paptallerken. Mærk den 'ubehandlet'.
4. Tag hvert stykke frugt op af væsken med en ske, og læg dem på to forskellige paptallerkener.
5. Gentag eksperimentet med forskellige frugter og grøntsager.
6. Lad alle 3 tallerkener stå i en time, og tjek, om frugten er blevet brun.
Diskussion:

Hvilke frugter og hvilke grøntsager blev ikke så brune som de andre?

Kan du komme i tanke om et andet hæmmende stof, der kan bruges til at konservere frugt og grønt, og som også er spiseligt?

Undersøg, om mængden af C-vitamin har betydning for, hvor hurtigt frugt og grønt bliver brunt. Hvordan gør du det?

Svar:

Frugt og grøntsager behandlet med C-vitamin er mindre ødelagte. Det er fordi, C-vitaminet fungerer som en antioxidant og forhindrer, at ilten gør madvarerne brune.

Sukker, salt, syre (eddike)...

Forslag: Skær C-vitaminpillerne i halve og kvarte. Opløs dem i den samme mængde vand, som du brugte til den hele pille. Se, om der er nogen forskel, når der bruges en mindre mængde C-vitamin.

Motion og fitness

Menneskets krop er udviklet på Jorden i et tyngdekraftsfelt: Vægtløsheden gør det sværere at udføre selv små opgaver. Astronauterne skal spænde sig grundigt fast, ellers svæver de væk - selv det at skrive på computer bliver svært. Rumvandringer kan være udmattende og belaste musklerne.

Det betyder, at astronauterne skal bruge tid på at motionere og holde sig sunde for at kunne udføre arbejdet på ISS og vende tilbage til Jorden i god form. Ombord er der et løbebånd og en motionscykel (uden dæk!). Astronauterne skal motionere mindst 2 timer hver dag for at holde sig i god form.

Der er også forskellige taljer og reb, lidt ligesom i et fitnesscenter på Jorden, hvor de kan lave styrketræning. Det hjælper alt sammen med til at holde deres knogler og muskler i god form, hvilket også er meget vigtigt, når de vender tilbage til Jordens tyngdekraft. Deres fysiske kondition skal holdes på så godt et niveau som muligt.

Thank you for liking

You have already liked this page, you can only like it once!

# data[].attributes.attachment_link.description
Under astronauternes ophold på den internationale rumstation (ISS) skal de bo og arbejde i et miljø, der er meget anderledes end her på Jorden. Men de skal stadig vaske sig, gå på toilettet, spise og drikke og holde sig sunde og i god form.

# data[].attributes.headline
Hvordan dyrker vi bedst planter i rummet?

# data[].attributes.subject
Hvordan dyrker vi bedst planter i rummet?

# data[].attributes.attachment_link.title
Hvordan dyrker vi bedst planter til mad i rummet? - ESERO DK

# data[].attributes.attachment_link.description
I denne aktivitet skal eleverne undersøge, hvordan man kan dyrke næringsrige grøntsager i rummet på en bæredygtig måde.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lav forsøg med blade og fotosyntese.

Kort om fotosyntese

Har du nogensinde tænkt over, at træer og planter ikke spiser noget. De står bare der og vokser - men de får ikke noget mad. Hvordan går det til?

Træer og alle andre grønne planter kan selv danne det plantestof, de er bygget af. De bruger solens energi og helt simple byggesten, som findes næsten overalt: Vand fra jorden - og CO ₂ fra luften.

Fotosyntesen ser sådan ud:

Når det er lyst, kan de grønne blade fange CO ₂ fra luften. CO ₂ er en gas - og den siver ind i bladet gennem nogle bittesmå huller på undersiden af bladene. Dem kalder man spalteåbningerne.

Inde i bladet bliver CO ₂ bundet sammen med vand og lavet om til sukker. Det sukker laver træet om til stivelse - som kan laves om til træ, grene, frugter, blade og rødder. På den måde bliver CO ₂ bundet inde i træet som kulstof.

Der er kun ét affaldsstof. Det er ilt. Ilt er den gas som dyr, mennesker og også planter bruger, når de ånder.

I forsøget her kan du undersøge hvordan grønne blade laver ilt ved fotosyntese.

Fotosyntese er et langt ord - men når man får det forklaret, er det ikke så svært. Foto betyder lys. Syntese betyder at bygge. Lybygning.

Sådan gør du

Forsøg 1
Du kan let lave forsøget i skoven.

Fyld vand i dit syltetøjsglas - og læg et blad ned i vandet. Det skal helt ned under vandet.

Stil glasset udenfor et sted hvor der er sol eller bare meget lys.

Lad glasset stå 1 time.

Kig på bladet i vandet med dit forstørrelsesglas.

Hvis du kigger godt efter, kan du se en masse små bobler på bladets overflade og langs kanten af glasset. Boblerne er dannet af ilt. Hvorfor? Det er den ilt som bladet danner ved fotosyntesen.

Tegn bladet og iltboblerne.

Flere forsøg

Du kan stille flere forsøg op.

Hvad betyder lys for fotosyntesen?

Fyld vand i 3 syltetøjsglas.

Læg et blad i hvert glas.

Stil det ene glas i solen.

Stil det andet glas i skygge.

Pak det tredje glas ind i en mørk pose eller en trøje.

Stil glassene op på rad og række i skyggen - og undersøg dem for iltbobler med dit forstørrelsesglas. Hvor er der flest? Tæl boblerne og tegn og skriv hvad du finder ud af i et skema, som kan se sådan ud:
2) Blade fra forskellige planter
Er der forskel på, hvor meget fotosyntese forskellige blade laver?

Fyld vand i 3 - 5 glas

Find blade fra forskellige træer og urter.

Tag evt. lysblade og skyggeblade fra samme træ.

Læg et blad i hvert glas.

Stil alle glas lyst - gerne i solen.

Undersøg ilt-boblerne i de forskellige glas. Hvor er der flest? Hvorfor? Tegn og skriv hvad du finder ud af i et skema, som kan se sådan ud:

# data[].attributes.attachment_link.title
Photosynthesis | Educational Video for Kids

# data[].attributes.attachment_link.title
Gør-Det-Selv: Vand i glas | NØRD | Ultra

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Supplerende tip til kostrådene

Madspild bidrager til klimabelastningen.

Tænk over, hvor meget mad du køber ind og smider ud

Planlæg dine indkøb

Undgå impulskøb

Lad være med at købe eller spise mere, end du har brug for

Opbevar maden ved den rigtige temperatur og vær opmærksom på holdbarhedsmærkningen

Brug dine rester til madpakken eller i andre retter. Køl hurtigt de madrester ned, som skal bruges senere

Læs mere om madspild her.

# data[].attributes.attachment_link.description
Læs om De officielle Kostråd. Der er syv forskellige kostråd. Kostrådene er anbefalinger til, hvordan du spiser en sund og samtidig klimavenlig kost. De bygger på et solidt evidensbaseret grundlag.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hvad vil det egentlig sige at spise planterigt, sundt og varieret? Hvor meget skal kødet fylde i forhold til grøntsagerne? Og hvor meget skal brød og pasta cirka udgøre?

Kostrådscirklen viser dig, hvordan din mad kan se ud, hvis du vil spise planterigt, sundt og varieret. Det er de samme officielle kostråd, som du kender - bare i en ny cirkel. Den hjælper dig til at se, hvor meget de forskellige madvarer skal fylde i forhold til hinanden, når du vil spise sundt og klimavenligt.

For eksempel kan du se, hvor meget grøntsager og frugt skal fylde i forhold til kød og kornprodukter. Du kan også se den anbefalede mængde kød sammenlignet med bælgfrugter. Måske overrasker det dig, hvor meget kornprodukter fylder eller mængden af mejeriprodukter?

# data[].attributes.attachment_link.description
Læs her hvilke fødevarer, der bør fylde mest og mindst i din kost. Kostrådscirklen viser dig, hvordan din mad kan se ud, hvis du vil spise efter De officielle Kostråd - og dermed spise planterigt, sundt og varieret.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Du får lettest de næringsstoffer, som din krop har brug for, når du spiser en varieret og sund kost efterDe officielle Kostråd. Samtidig forebygger en varieret og sund kost en lang række livsstilssygdomme.

At spise varieret betyder, at du skal spise fødevarer fra alle fødevaregrupper og variere mellem de enkelte fødevarer inden for hver fødevaregruppe. Den eneste undtagelse er fødevaregruppen med søde sager, som - bortset fra tilsat sukker og fedt - kun bidrager meget beskedent med næringsstoffer, og som derfor lever op til betegnelsen "tomme kalorier".
Læs om De officielle Kostråd her.

# data[].attributes.attachment_link.description
Læs om de energigivende næringsstoffer i maden her. Protein, kulhydrat og fedt samt vitaminer og mineraler er alle energigivende næringsstoffer. De er nødvendige for, at din krop kan fungere.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vi lukker livebloggen for i dag. Tak fordi I fulgte med, og tak for alle jeres mange spørgsmål.

Andreas Mogensen forventes at svæve ind på rumstationen søndag klokken 15.33 dansk tid.

Husk, at du kan følge med hele dagen i morgen på TV 2 News og her på tv2.dk.

I mellemtiden kan du se highlights fra dagens opsendelse her:

# data[].attributes.attachment_link.title
Lav risiko for at mission går galt, siger ekspert - her er de største farer

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvad skete der? Lørdag klokken 09.27 blev den danske astronaut Andreas Mogensen sendt afsted mod Den Internationale Rumstation (ISS). Han forventes at svæve i...

# data[].attributes.headline
Hvad astronauter spiser i rummet - Husum - Youtuber

# data[].attributes.subject
Hvad astronauter spiser i rummet - Husum - Youtuber

# data[].attributes.attachment_link.title
Andreas viser rundt i rumskibet: Sådan går man på toilettet i rummet

# data[].attributes.attachment_link.description
2. september tager danske Andreas Mogensen på en otte dage lang rumrejse som den første dansker nogensinde. Her skal han blandt andet lave en række forsøg ombord på den internationale rumstation ISS. Men udover alle de spændende opgaver er der også en masse praktiske ting, der skal tages højde for i vægtløs tilstand.

# data[].attributes.body
Med opgaver omhandlende planters betingelser for liv

# data[].attributes.attachment_link.title
Fotosyntese - påvis den nemt og illustrativt!