# data[].attributes.body
Omistaa 99.98% Ylestä

Päättää rahoituksen, mikä tulee Yle-veron muodossa Suomen kansalta

# data[].attributes.body
Nimittää toimitusjohtajan ja johtoryhmän johdon

Hallitus valmistelee yhtiön strategian

Päättää sseuraavan vuoden talousarvion

# data[].attributes.body
Johtaa ylen toimintaa

Pöydän pää ylen johtoryhmässä

# data[].attributes.body
Koostuu yhteensä 11 eri johtajasta

Johtoryhmään kuuluu yleisradion jokaisen osaston johtajat

Johtoryhmä vastaa strategisesta ja operatiivisesta johtamisesta

Valmistelee kaikki kaavaillut uudistukset hallituksen päätettäviksi

# data[].attributes.headline
Tarjosi informaatiota ja tärkeitä tiedotuksia kaikille

# data[].attributes.subject
Tarjosi informaatiota ja tärkeitä tiedotuksia kaikille

# data[].attributes.body
Aiemmin oli olemassa vain sanomalehtiä

Sanomalehdet eivät tavoittaneet kaikkia lukutaidon puutteen vuoksi

Tiedonvälittäminen nopeutui huomattavasti

# data[].attributes.headline
Yleisradio oli yksi ainoista radioyhtiöistä Suomessa

# data[].attributes.subject
Yleisradio oli yksi ainoista radioyhtiöistä Suomessa

# data[].attributes.body
Ensimmäinen uutisia levittävä radio-yhtiö

Tuotti viihdettä koko Suomen kansalle

# data[].attributes.body
Ylen tavoitteet ja velvollisuus määritetty laissa

Yleisradion tulee tarjota ohjelmasisältöjä kaikille Suomen asukkaille riippumatta asuinpaikasta, sosiaalisesta asemasta tai kielellisistä taustoista.

Ylen tulee edistää ohjelmatarjonnan monipuolisuutta ja huomioida eri väestöryhmien tarpeet ja kiinnostuksen kohteet.

# data[].attributes.body
Tuottaa voittoa omistajilleen ja osakkaille

Tuotteiden ja tuotoksien tavoitteena on saada mahdollisimman paljon huomiota = saada eniten mainostuloja yms.

Tavoitteena myös tarjota sisältöä, mistä ihmiset ovat valmiita maksamaan.

# data[].attributes.body
Tarjoaa sisältöä ja erilaisia ohjelmia mahdollisimman laajalle yleisölle.

Huomioi suomen väestörakenteen, eikä suoraan katso käyttäjäprofiilien mukaan, mitä tarjontaa keskittävät.

# data[].attributes.body
Tekee sisältöä, jonka tavoitteena on ruokkia keskustelua ja sivistää katsojia. Toteutuneet katsojaluvut toissijaisia..

Käsittelee yhteiskunnallisesti merkittäviä aiheita täysin neutraalisti.

Pyrkii antamaan ääntä myös ihmisryhmille, jotka muuten jäisivät kuulematta

# data[].attributes.body
Tarjoaa sisältöä, joka sivistää ja edistää tiedonvälitystä

Tekee ohjelmia ja sisältöjä eri kielillä ja kulttuureista sekä huomioi eri vähemmistöjen edustuksen tarpeen ja näkökulmat.

# data[].attributes.headline
Yleisradio tarjoaa sisältöä tarve edellä, ei voitontavoittelun takia

# data[].attributes.subject
Yleisradio tarjoaa sisältöä tarve edellä, ei voitontavoittelun takia

# data[].attributes.headline
Tarjoaa sisältöä ilman kaupallista sisältöä = mahdollisimman puolueeton

# data[].attributes.subject
Tarjoaa sisältöä ilman kaupallista sisältöä = mahdollisimman puolueeton

# data[].attributes.body
On yhteiskunnallisten intressien mukaista ylläpitää mediaa, joka ei pyri hyötymään millään tavalla sen asiakaskunnasta.

Riippumaton tiedonsaanti on tärkeä demokratian ylläpidon kannalta.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Eduskunnan päätöksen mukaisesti säädetään:

1 luku

Yleiset säännökset

Yhtiön asema

Yleisradio Oy on 7 §:n mukaista julkista palvelua liikenne- ja viestintäministeriön hallinnonalalla harjoittava osakeyhtiö. Yhtiö voi harjoittaa myös muuta toimintaa yhtiöjärjestyksensä mukaisesti.

Yhtiön oikeudesta harjoittaa televisio- ja radiotoimintaa säädetään erikseen. Toiminnan harjoittamisessa tarvittaviin teknisiin radiolaitteisiin sovelletaan, mitä tietoyhteiskuntakaaressa (917/2014) säädetään. (28.6.2017/436)

Yhtiöön sovelletaan osakeyhtiölain (624/2006) säännöksiä tässä laissa säädetyin poikkeuksin. (28.6.2017/436)

Yhtiön omistussuhteet

Yhtiön osakekannasta on valtion omistuksessa ja hallinnassa oltava määrä, joka on vähintään 70 prosenttia yhtiön kaikista osakkeista ja kaikkien osakkeiden tuottamasta äänimäärästä.

Yhtiön toimintaedellytykset

Liikenne- ja viestintäministeriön tulee ottaa huomioon 7 §:n mukaisen julkisen palvelun toimintaedellytykset kehitettäessä muuta televisio- ja radiotoimintaa siihen liittyvine oheis- ja lisäpalveluineen.

2 luku

Yhtiön hallinto

Yhtiön hallintoelimet

Yhtiön hallintoeliminä ovat hallintoneuvosto, hallitus ja toimitusjohtajana toimiva pääjohtaja.

Hallintoneuvosto

Yhtiöllä tulee olla hallintoneuvosto, jonka jäsenten lukumäärä on 21.

Hallintoneuvoston jäsenet valitsee eduskunta vaalikauden ensimmäisillä valtiopäivillä. Heidän toimensa alkaa niin pian kuin vaali on toimitettu ja kestää seuraavan hallintoneuvoston jäsenten vaalin toimittamiseen. Hallintoneuvoston jäseniksi on valittava tiedettä, taidetta, sivistystyötä ja elinkeino- ja talouselämää tuntevia sekä eri yhteiskunta- ja kieliryhmiä edustavia henkilöitä. (21.1.2000/37)

Hallintoneuvosto valitsee keskuudestaan puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan.
4 momentti on kumottu L:lla 9.10.1998/746.
Hallintoneuvoston tehtävät

Hallintoneuvoston tehtävänä on:

1) valita ja vapauttaa yhtiön hallitus ja hallituksen puheenjohtaja sekä määrätä hallituksen jäsenten palkkio;

2) päättää asioista, jotka koskevat toiminnan huomattavaa supistamista tai laajentamista tai yhtiön organisaation olennaista muuttamista;

3) huolehtia ja valvoa, että julkisen palvelun ohjelmatoiminnan mukaiset tehtävät tulevat suoritetuiksi;

4) laatia 6 a §:ssä tarkoitettu palveluiden ja toimintojen ennakkoarviointi suhteessa julkiseen palveluun ja viestintämarkkinoiden kokonaisuuteen sekä suhteessa siihen, vastaavatko ne yhteiskunnan demokraattisiin, sosiaalisiin ja kulttuurisiin tarpeisiin, sekä arvioinnin perusteella päättää palvelun tai toiminnon aloittamisesta tai aloittamatta jättämisestä ja julkaista päätös perusteluineen; (10.8.2012/474)

4 a) päättää yhtiön strategiasta; (28.6.2017/436)

5) päättää talouden ja toiminnan suuntaviivoista;

6) tarkastaa ja hyväksyä hallituksen toimintakertomus; (10.8.2012/474)

7) valvoa yhtiön hallintoa ja antaa varsinaiselle yhtiökokoukselle lausuntonsa tilinpäätöksestä ja tilintarkastuskertomuksesta.

Hallintoneuvoston on lisäksi vuosittain huhtikuun loppuun mennessä annettava eduskunnalle kertomus 7 §:n mukaisen julkisen palvelun toteutumisesta sekä ohjaus- ja valvontatehtäviensä toteuttamisesta edellisen kalenterivuoden aikana. Ennen kertomuksen antamista tulee kuulla Saamelaiskäräjiä. (10.8.2012/474)

Hallintoneuvoston on lisäksi käsiteltävä muut hallituksen sille esittämät asiat.

Puheenjohtajan on kutsuttava hallintoneuvosto koolle, jos vähintään kolmasosa jäsenistä vaatii sitä kirjallisesti ilmoittamansa asian käsittelemistä varten. Kokouskutsu on toimitettava kuukauden kuluessa vaatimuksen esittämisestä.

Ennakkoarviointi

Ennakkoarviointi on tehtävä sellaisista uusista palveluista ja toiminnoista, joilla on vähäistä suurempaa vaikutusta tarjolla olevien sisältöpalveluiden kokonaisuuteen ja jotka ovat merkittävyydeltään, ajalliselta kestoltaan ja kustannuksiltaan olennaisia. Arviointi voidaan tehdä hallintoneuvoston harkinnan mukaan muutoinkin, jos se on perustellusta syystä tarpeellista.

Ennakkoarviointi tehdään Yleisradio Oy:n tai muun oikeushenkilön tai luonnollisen henkilön perustellusta syystä tekemästä pyynnöstä taikka hallintoneuvoston omasta aloitteesta.

Arviointiin on sisällytettävä arvio suunnitellun palvelun tai toiminnon vaikutuksista markkinoihin ja kilpailuun sekä muista vaikutuksista.

Arviointia laadittaessa on pyydettävä kilpailuviranomaisen, kuluttajaviranomaisen ja alan keskeisten toimijoiden lausunnot tai kuultava heitä suullisesti. Lisäksi voidaan kuulla muita tarpeelliseksi katsottavia asiantuntijoita.

Asiantuntijakuulemismenettely

Hallintoneuvosto voi toimintansa tueksi pyytää tarpeellisiksi katsomiltaan asiantuntijoilta lausunnot tai kuulla heitä suullisesti.

Hallitus

Yhtiöllä on oltava hallitus, johon kuuluu vähintään viisi ja enintään kahdeksan jäsentä, jotka eivät saa olla hallintoneuvoston jäseniä eivätkä kuulua yhtiön muuhun ylimpään johtoon.

Yhtiön hallituksen tulee edustaa riittävän monipuolista asiantuntemusta ja molempia kieliryhmiä.

Hallituksen tehtävänä on:

1) valita ja vapauttaa yhtiön toimitusjohtaja sekä vahvistaa hänen palkkansa sekä muut toimeen liittyvät ehdot; toimitusjohtaja ei saa olla hallintoneuvoston eikä hallituksen jäsen;

2) valita yhtiön muu ylin johto sekä vahvistaa heidän palkkansa ja muut toimiin liittyvät ehdot;

3) päättää seuraavan vuoden talousarviosta;

4) kutsua koolle yhtiökokous ja valmistella siinä käsiteltävät asiat;

5) antaa yhtiön toiminnasta vuosittain kertomus Viestintävirastolle.

3 luku

Yhtiön tehtävät

Julkinen palvelu

Yhtiön tehtävänä on tuoda monipuolinen ja kattava julkisen palvelun televisio- ja radio-ohjelmisto siihen liittyvine oheis- ja lisäpalveluineen jokaisen saataville yhtäläisin ehdoin. Edellä mainittuja ja muita julkisen palvelun sisältöpalveluja tulee tarjota yleisissä viestintäverkoissa valtakunnallisesti ja maakunnallisesti. Sisältöpalvelujen pääpainon tulee olla liikkuvaa kuvaa tai ääntä sisältävissä julkaisuissa. Tekstimuotoisen sisällön tulee 3 momentissa säädettyjä poikkeuksia lukuun ottamatta liittyä yhtiön liikkuvaa kuvaa tai ääntä sisältävään julkaisuun. (11.3.2022/159)

L:lla 159/2022 muutettu 1 momentti tulee voimaan 1.8.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:

Yhtiön tehtävänä on tuoda monipuolinen ja kattava julkisen palvelun televisio- ja radio-ohjelmisto siihen liittyvine oheis- ja lisäpalveluineen jokaisen saataville yhtäläisin ehdoin. Näitä ja muita julkisen palvelun sisältöpalveluja tulee tarjota yleisissä viestintäverkoissa valtakunnallisesti ja maakunnallisesti. (28.6.2017/436)

Julkisen palvelun ohjelmatoiminnan tulee erityisesti:

1) tukea kansanvaltaa ja jokaisen osallistumismahdollisuuksia tarjoamalla monipuolisia tietoja, mielipiteitä ja keskusteluja sekä vuorovaikutusmahdollisuuksia;

2) tuottaa, luoda, kehittää ja säilyttää kotimaista kulttuuria, taidetta ja virikkeellistä viihdettä; (10.8.2012/474)

3) ottaa ohjelmistossa huomioon sivistys- ja tasa-arvonäkökohdat, tarjota mahdollisuus oppimiseen ja itsensä kehittämiseen, painottaa lapsille ja nuorille suunnattuja ohjelmistoja sekä tarjota hartausohjelmia; (10.8.2012/474)

4) kohdella ohjelmatoiminnassa yhtäläisin perustein suomen- ja ruotsinkielistä väestöä, tuottaa palveluja saamen, romanin ja viittomakielellä sekä soveltuvin osin myös maan muiden kieliryhmien kielellä;

5) tukea suomalaisen kulttuuriperinnön vaalimista, suvaitsevaisuutta, yhdenvertaisuutta, tasa-arvoa ja kulttuurista moninaisuutta sekä huolehtia ohjelmatarjonnasta myös vähemmistö- ja erityisryhmille; (28.6.2017/436)

6) edistää kulttuurien vuorovaikutusta ja ylläpitää ulkomaille suunnattua ohjelmatarjontaa;

7) välittää asetuksella tarkemmin säädettäviä viranomaistiedotuksia ja varautua televisio- ja radiotoiminnan hoitamiseen poikkeusoloissa.

Yhtiö voi 1 momentista poiketen tarjota yleisissä viestintäverkoissa seuraavia tekstimuotoisia sisältöjä ilman, että niiden on liityttävä yhtiön liikkuvaa kuvaa tai ääntä sisältävään julkaisuun:

1) lyhyet tekstimuotoiset uutissisällöt, joita yhtiö julkaisee Oy Suomen tietotoimisto - Finska Notisbyrån Ab:n tai muun sitä vastaavan kansallisen uutistoimiston kanssa tehdyn yhteistyön perusteella;

2) nopeisiin ja nopeasti kehittyviin uutistilanteisiin liittyvät lyhyet tekstimuotoiset uutissisällöt;

3) yhtiön 2 momentin 7 kohdan mukaisesti välittämät tekstimuotoiset viranomaistiedotukset ja poikkeusoloihin varautumisen edellyttämät välttämättömät tekstimuotoiset sisällöt;

4) saamen- ja romaninkieliset sekä maan muiden vähemmistönä olevien kieliryhmien kielellä olevat tekstimuotoiset uutissisällöt;

5) kulttuuriin liittyvät tekstimuotoiset sisällöt;

6) oppimiseen liittyvät tekstimuotoiset sisällöt.
(11.3.2022/159)
L:lla 159/2022 lisätty 3 momentti tulee voimaan 1.8.2022.

Yhteistyö

Yhtiön on toiminnallaan edistettävä sananvapautta, korkeatasoista journalismia ja median monimuotoisuutta.

Aineiston tarjonnan eriyttäminen

Jos yhtiö tarjoaa julkisen palvelun televisio- ja radio-ohjelmiston tuotannossa syntynyttä aineistoa muualla kuin televisio- ja radiotoiminnassa, sen on eriytettävä julkisen palvelun televisio- ja radiotoiminnasta ja muusta julkisesta palvelusta muodostuva toimintansa toisistaan.

Eriyttämisellä tarkoitetaan tässä pykälässä sitä, että eriytettäville toiminnoille on laadittava tilikausittain tuloslaskelma ja julkisen palvelun toiminnalle myös tase. Tuloslaskelma ja tase, joiden tulee olla yhtiön kirjanpidosta johdettavissa, on laadittava soveltuvin osin kirjanpitolain (1336/1997) säännösten mukaisesti.

Jos yhtiö ottaa omaan käyttöönsä julkisen palvelun televisio- ja radiotoiminnassa tuotettua aineistoa tarjotakseen sitä muualla kuin televisio- ja radiotoiminnassa, sen tulee tapahtua samoin ehdoin kuin yhtiön luovuttaessa aineistoa yhtiön ulkopuoliseen käyttöön.

Muut tehtävät

Yhtiökokous voi päättää muuttaa yhtiöjärjestystä siten, että yhtiö harjoittaa myös muuta toimintaa kuin 7 §:n mukaista julkista palvelua. Tällainen toiminta on eriytettävä kirjanpidossa julkisen palvelun toiminnasta.

Verkkopalvelun eriyttäminen

Jos yhtiö tarjoaa viestintämarkkinalain (393/2003) 2 §:ssä tarkoitettua verkkopalvelua, sen on eriytettävä verkkopalvelun tarjontaan liittyvä toiminta kirjanpidossa muusta toiminnastaan.
2 momentti on kumottu L:lla 10.8.2012/474.
4 luku on kumottu L:lla 9.10.1998/746.

5 luku

Erinäiset säännökset

Mainonnan kielto

Yhtiö ei saa lähettää mainontaa televisio- tai radio-ohjelmistojensa eikä muiden eri televerkoissa tarjoamiensa julkisen palvelun tehtävään kuuluvien sisältöpalveluiden yhteydessä.

Yhtiö ei saa tuottaa sponsoroitua ohjelmaa.

Viestintäviraston taloudelliset valvontatehtävät

Viestintävirasto valvoo 7 a, 8, 8 a ja 12 §:n noudattamista sekä sitä, että käytössä ei ole alihinnoittelua eikä ristikkäistukia.

Yhtiön on toimitettava Viestintävirastolle vuosittain huhtikuun loppuun mennessä tilinpäätöksensä, eriytettyjen toimintojen tuloslaskelmat ja taseet liitetietoineen sekä yhtiön tilintarkastajien lausunto eriyttämislaskelmista. Yhtiön on salassapitosäännösten estämättä Viestintäviraston pyynnöstä toimitettava myös muut valvonnassa tarvittavat tiedot.

Jos yhtiö rikkoo 7 a, 8, 8 a, 12 tai 12 a §:n säännöksiä, Viestintävirasto voi velvoittaa yhtiön korjaamaan virheensä tai laiminlyöntinsä. Velvoitteen tehosteeksi voidaan asettaa uhkasakko tai uhka siitä, että tekemättä jätetty toimenpide teetetään yhtiön kustannuksella.

Uhkasakosta ja teettämisuhasta säädetään uhkasakkolaissa (1113/1990).

Kertomus Viestintävirastolle

Yhtiön on vuosittain huhtikuun loppuun mennessä annettava Viestintävirastolle kertomus edellisen kalenterivuoden aikana tarjotusta palvelusta. Kertomuksessa on esitettävä tiedot, jotka ovat tarpeen Viestintäviraston televisio- ja radiotoiminnan valvontatehtävässä.

Viestintäviraston on annettava valtioneuvostolle lausuntonsa kertomuksesta ja 12 a §:n 2 momentissa tarkoitettujen tilinpäätösasiakirjojen perusteella syyskuun loppuun mennessä. Lausunto annetaan tiedoksi sille eduskunnan valiokunnalle, joka käsittelee Yleisradio Oy:tä koskevat asiat.

6 luku

Voimaantulo

Voimaantulo

Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1994.

Toimenpiteisiin tämän lain täytäntöönpanemiseksi voidaan ryhtyä ennen sen voimaantuloa.

Kumottavat säännökset

Tällä lailla kumotaan:

1) valtioneuvoston oikeudesta luovuttaa yleisradiotoimintaa varten valtiolle hankittu omaisuus osakeyhtiölle 18 päivänä toukokuuta 1934 annettu laki (216/34) siihen myöhemmin tehtyine muutoksineen ja

2) 20 päivänä helmikuuta 1987 annetun teletoimintalain 6 §:n 1 momentti.

Siirtymäsäännös

Valtioneuvoston Oy Yleisradio Ab:lle myöntämä yleisradiotoiminnan toimilupa lakkaa olemasta voimassa tämän lain voimaan tullessa.

Oy Yleisradio Ab:lle 16 päivänä huhtikuuta 1991 valittu hallintoneuvosto jatkaa tämän lain voimaan tultua toimintaansa tämän lain mukaisena hallintoneuvostona kuluvan toimikautensa loppuun. Hallintoneuvosto tekee siirtymäkautta koskevat ratkaisut 1 päivänä tammikuuta 1990 alkaneeksi viiden vuoden toimikaudeksi nimetyn johtajiston osalta. Siirtymäkauden katsotaan päättyvän vuoden 1994 loppuun mennessä.

HE 124/93, LiVM 14/93

Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:

LA 110/94, PeVM 19/94

# data[].attributes.attachment_link.title
Laki Yleisradio Oy:stä 1380/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®

# data[].attributes.attachment_link.description
Eduskunnan päätöksen mukaisesti säädetään: 1 luku Yleiset säännökset Yhtiön asema Yleisradio Oy on 7 §:n mukaista julkista palvelua liikenne- ja viestintäministeriön hallinnonalalla harjoittava osakeyhtiö. Yhtiö voi harjoittaa myös muuta toimintaa yhtiöjärjestyksensä mukaisesti. Yhtiön oikeudesta harjoittaa televisio- ja radiotoimintaa säädetään erikseen. Toiminnan harjoittamisessa tarvittaviin teknisiin radiolaitteisiin sovelletaan, mitä tietoyhteiskuntakaaressa (917/2014) säädetään.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Yle on julkisen palvelun mediayhtiö, jonka tehtävä on palvella kaikkia suomalaisia. Yle vahvistaa suomalaista yhteiskuntaa ja kulttuuria sekä ymmärrystä toisistamme luotettavan tiedon ja yhteisten kokemusten avulla. Julkisen palvelun yhtiönä olemme vahvasti läsnä ja käymme jatkuvaa vuoropuhelua sidosryhmien ja ympäröivän yhteiskunnan kanssa.

Ylen yhteiskuntasuhdetoiminnassa teemme aktiivista sidosryhmätyötä sekä osallistumme yhteiskunnalliseen ja vuorovaikutteiseen mediapoliittiseen keskusteluun. Nämä periaatteet tekevät näkyväksi Ylen yhteiskuntasuhteiden hoitoa ja siihen liittyvää edunvalvontaa. Emme puutu journalismiin, jota ohjaavat alan omat eettiset periaatteet ja ohjeet sekä mediaa koskeva lainsäädäntö. Myös kumppanuuksia varten Ylellä on omat periaatteensa.

Ylen yhteiskuntasuhdetoiminnan tavoitteena on varmistaa, että julkisen palvelun yleisradiotoiminnalla on laaja yhteiskunnan tuki. Tuotamme monipuolista tietoa Ylestä ja tarjoamme faktoihin perustuvia asiantuntija-arvioita moniin tarpeisiin. Yhtä lailla toimintamme tukee yhtiön strategisia tavoitteita: tunnemme suomalaisten tarpeet entistä paremmin ja jokainen voi kokea Ylen merkitykselliseksi.

Ylen erityistehtävän vuoksi käymme tiivistä vuoropuhelua eduskunnan, liikenne- ja viestintäministeriön sekä muiden viranomaisten kanssa alan kehityksestä ja toimintaamme vaikuttavista kysymyksistä. Tapaamme päättäjiä ja vaikuttajia kaikkialla Suomessa.

Kansainvälisissä asioissa teemme säännöllistä yhteistyötä muiden yleisradioyhtiöiden ja mediayhtiöiden kanssa. Toimimme ja vaikutamme aktiivisesti EU:ssa, Euroopan yleisradioliitto EBU:ssa ja pohjoismaisessa yhteistyössä.

Vuoropuhelussa kansalaisten, järjestöjen ja muun kansalaisyhteiskunnan kanssa saamme arvokkaita näkökulmia Ylen kehittämiseen ja lisäämme myös omaa ymmärrystämme moniäänisestä Suomesta. Yle pitää aktiivista keskusteluyhteyttä yllä myös erilaisten yritysten kanssa edistääkseen luovan alan elinvoimaisuutta.

Ylen yhteiskuntasuhteita hoitavat yhtiön johdon lisäksi tehtävään nimetyt vastuuhenkilöt. Toiminnassamme pidämme huolen siitä, että toimimme strategiamme mukaisesti luotettavasti, riippumattomasti ja vastuullisesti.

1. Yleisö on meille tärkein. Pidämme huolta, että palvelemme kaikkia suomalaisia.

2. Uudistamme mediaa ja edistämme kaikkien saatavilla olevaa digitaalista kehitystä.

3. Puolustamme aina länsimaista demokratiaa, oikeusvaltion perusperiaatteita, sananvapautta ja ihmisarvoa.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ylen toiminnasta säädetään Laissa Yleisradio Oy:stä. Laki muun muassa määrittelee hallintoneuvoston ja hallituksen tehtävät sekä Ylen julkisen palvelun tehtävät.
Toimintaamme ohjaavat myös eri säädökset, toimintaperiaatteet ja ohjeistukset. Ylen strategia viitoittaa tulevien vuosien tavoitteita ja toimintatapaa. Yleläisen eettiset periaatteet koskevat kaikkea Ylen toimintaa ja siihen sitoutuvat kaikki yleläiset, freelancerit ja Ylen kumppanit.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ylen toiminnasta säädetään Laissa Yleisradio Oy:stä. Laki muun muassa määrittelee hallintoneuvoston ja hallituksen tehtävät sekä Ylen julkisen palvelun tehtävät.Toimintaamme ohjaavat myös eri säädökset, toimintaperiaatteet ja ohjeistukset. Ylen strategia viitoittaa tulevien vuosien tavoitteita ja toimintatapaa. Yleläisen eettiset periaatteet koskevat kaikkea Ylen toimintaa ja siihen sitoutuvat kaikki yleläiset, freelancerit ja Ylen kumppanit.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1920-luvulla synnyit maalaiskylien Suomeen. Neljä viidestä maanmiehestäsi sai tuolloin toimeentulonsa maa- ja metsätaloudesta. Ensimmäisen kosketuksesi Yleisradioon sait radion välityksellä, kun viralliset radiolähetykset aloitettiin vuonna 1926. Kun radio tuolloin löytyi vain harvoista taloista, kuuntelit todennäköisesti ihmeellistä äänirasiaa ensi kerran koulussa tai naapurissa. Ja hyvin todennäköistä on, että ensimmäisellä kerralla korvasi tavoittivat Markus-sedän äänen. Nuoruuden kynnyksellä kuuntelit jännityksen vallassa raportteja talvisodasta, ja sota oli läsnä jokapäiväisessä elämässäsi.
Ensimmäiset radiolähetykset alkoivat Suomessa vuonna 1923 tamperelaisten radiopioneerien toimesta. Yleisradio aloitti lähetystoimintansa vuonna 1926 ja noina vuosina saatoit ensimmäistä kertaa kuulla radiosta legendaarinen Markus-sedän äänen.

Aivan alkuaikoina radioäänissä ei päässyt sekaantumaan, sillä koko Yleisradion ohjelmatoiminnasta vastasi kaksi miestä: oopperalaulaja Alexis af Enehjelm sekä Markus Rautio. Myöhemmin suosittuina radioääninä tulivat tunnetuksi myös mm. Kaisu Puuska-Joki sekä Carl-Erik Creutz. Kaikki lapsena kuulemasi lähetykset olivat suoria, sillä äänen taltioiminen oli mahdollista vasta vuodesta 1934 alkaen.

Jo tuolloin ohjelmien välissä soitettiin musiikkia, ja lapsena olet kuullut paljon Georg Malmsténin säveltämiä kappaleita kuten Särkynyt onni ja Mikki Hiiri merihädässä.

1930-luvulla maailmaa myllertänyt lama kohteli Suomea lempeästi. Uusien radioiden myynti polki laman vuoksi paikallaan, mutta lähti talouden noustessa nopeaan kasvuun. 1930-luvun lopulla radiosta lähetettiin paljon kuunnelmia, joista suosituimmaksi nousi radiosarja Suomisen perhe. Kuunnelmasarjaa radioitiin lopulta peräti 400 jaksoa.

Vuonna 1937 Helsingin Vallisaaressa sattui suuri räjähdysonnettomuus, kun rannikkotykistön asevarastot lensivät varomattoman ammusten käsittelyn vuoksi ilmaan ja 12 ihmistä sai surmansa. Muistatko Sinä tämän traagisen tapahtuman?

Maailmanpoliittinen tilanne kiristyi vuonna 1939 äärimmilleen ja Suomi kutsui armeijansa lokakuussa ylimääräiseen kertausharjoitukseen. Neuvottelut Neuvostoliiton kanssa eivät tuottaneet tulosta ja kansan tyrmistykseksi Suomi joutui sotaan 30. marraskuuta 1939.

Mikäli isäsi tai isoveljesi ei joutunut talvisodassa rintamalle, tunsit varmasti jonkun joka joutui. Ehkäpä jännititkin radion ääressä, kuuluuko rintamalta tuttujen miesten ääniä?

# data[].attributes.attachment_link.title
Jos synnyit 1920-luvulla, muistat ehkä - Sinun tarinasi

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tässä artikkelissa vastataan yleisimpiin kysymyksiin aiheista Ylen talous, rahoitus ja rahankäyttö.

Ylen toiminta rahoitetaan verotuotoilla ja Ylen rahoituksesta on säädetty laissa. Yle ei siis itse päätä rahoituksestaan, vaan Yleä koskevista asioista päätetään Suomessa kaikkien puolueiden kesken eduskunnassa.

Yle on osakeyhtiö. Suomen valtio omistaa Ylestä 99,98 %. Lisätietoa omistajista löydät Ylen yhtiösivuilta.

Miten paljon Yle saa rahaa vuosittain?

Ylen rahoitus perustuu Yle-lakiin, ja kunkin vuoden rahamäärä vahvistetaan vuosittain yleisen kustannustason muutokseen peilaten. Ylen rahoitus oli viime vuonna (2022) 557 miljoonaa euroa, verojen jälkeen 506 miljoonaa euroa.

Kuinka paljon Ylen rahoitus kasvaa vuosittain?

Ylen saama rahoitus tarkistetaan vuosittain. Tarkistuksen perusteena on lakiin perustuva indeksikorotus, jonka tarkoitus on kattaa yleinen palkkatason ja kustannusten nousu. Korotus muodostuu elinkustannus- ja ansiotasoindeksistä.

Korotusten tarkoitus on säilyttää nykytasoinen Yle, ei kasvattaa sitä. Kehittäminen ja uuden luominen tehdään toimintaa tehostamalla ja sopeuttamalla.

Vuosina 2015-2018 Yle ei saanut indeksikorotusta. Se tarkoittaa, ettei rahoitus kasvanut näinä vuosina.

Saako Yle enemmän rahaa valtiolta kuin muut pohjoismaiset yleisradioyhtiöt?

Julkisen palvelun yleisradiotoiminta on järjestetty eri maissa eri tavoin, joten vertailu ei ole yksinkertaista. Yleisradiotoiminnan rahoitus on Suomessa keskitasoa tai vähän sen alle, jos sitä verrataan esimerkiksi muihin Pohjoismaihin tai keskikokoisiin Euroopan maihin, joiden yleisradioyhtiöt ovat samankaltaisia.

Esimerkiksi Ruotsissa on kolme erillistä yleisradioyhtiötä: SVT:n, SR:n ja UR:n yhteenlaskettu vuotuinen rahoitus on yli 800 miljoonaa euroa. Norjassa NRK:n rahoitus on Yleä korkeampi, noin 600 miljoonaa euroa. Tanskassa puolestaan DR:n saama julkisen palvelun rahoitus on parin vuoden takaisten leikkausten jälkeenkin lähellä samaa suuruusluokkaa, vain jonkin verran pienempi.

Monessa maassa yleisradioyhtiöillä on julkisen rahoituksen lisäksi myös mainostuloja. Suomessa näin ei ole.

Mitä maksavat urheilutapahtumien tai tv-ohjelmien esitysoikeudet? Miksi Yle ei kerro näiden sopimusten hintoja veronmaksajille?

Yksittäisten sopimusten sisältöjä tai niiden yksityiskohtia ei voida avata julkisesti, koska Yle toimii osana kansainvälisiä markkinoita. Tietojen julkistaminen voisi vaikuttaa jatkossa sekä neuvotteluihin että hintoihin ja vaarantaa yhteistyökumppaneiden liikesalaisuuksia.

Yle ja kulttuuri. Miten paljon Yle ostaa sisältöjä muualta ja maksaa kulttuurialan tekijöille?

Yle tekee monipuolista yhteistyötä media-alan toimijoiden kanssa ja edistää etenkin kotimaisen kulttuurialan elinvoimaisuutta. Vuonna 2022 Yle käytti kotimaisiin esitysoikeuksiin 35,9 miljoonaa euroa ja musiikin esityskorvauksiin 24,2 miljoonaa euroa. Tekijänoikeuskorvauksia maksoimme 14,2 miljoonaa euroa ja ohjelmatoiminnan muita palveluja ostimme 24,2 miljoonalla eurolla.

Yle on Suomen merkittävin tekijänoikeuskorvausten maksaja. Vuonna 2022 Ylen osuus musiikin tekijänoikeusjärjestö Teoston keräämistä korvauksista oli 25 %. Yle maksoi tuolloin tekijänoikeuskorvauksia 17 miljoonaa euroa. Esittävien taiteilijoiden ja äänitetuottajien tekijänoikeusjärjestö Gramexin keräämistä korvauksista Ylen osuus oli 29 % eli 7,2 miljoonaa euroa. Korona-aikana Yle tuki luovia aloja lisäämällä kotimaisen musiikin tarjontaa ohjelmissaan.

Yle ja viihde. Miten paljon Ylessä käytetään rahaa viihteeseen? Miksi Yle näyttää viihdettä?

Yle-lain mukaan Ylen on tarjottava suomalaisille "virikkeellistä viihdettä". Viihde on osa yleisradioyhtiöiden tehtävää kaikkialla Euroopassa.

Vuonna 2022 Yle käytti kulttuuri- ja viihdesisältöihin 83,4 miljoonaa euroa. Tämä sisältää myös musiikkiohjelmat ja kansainväliset ohjelmat.

On tärkeää, että Yle voi toteuttaa tehtäväänsä ja huolehtia muun muassa henkisestä huoltovarmuudesta tiedon, sivistyksen ja kulttuurin lisäksi myös virikkeellisen viihteen, lasten sisältöjen tai esimerkiksi yhteisöllisten tapahtumien kautta. On suomalaisten etu, että viihdettä tekee sekä kaupallinen media että Yle. Lue lisää tästä artikkelista.

Yle ja ulkomaiset ohjelmat. Miten paljon Yle käyttää rahaa kansainvälisiin / ulkomaalaisiin ohjelmiin?

Ylen kansainvälinen sisältö on monipuolista ja erottuvaa, eräänlainen ikkuna maailmaan. Koko kansainvälisen ohjelmiston kustannus vuodessa on noin 12 miljoonaa euroa. Tämä pitää sisällään koko Ylen ulkomaisen tarjonnan luonto-ohjelmista historiadokumentteihin ja pohjoismaisiin draamasarjoihin.

Ulkomaiset ohjelmat ovat pääosin pohjoismaisia ja eurooppalaisia. Amerikkalaisia sisältöjä Ylen kaikista ohjelmista on vain noin 4 % (tuntimäärästä).

Miten paljon Yle käyttää rahaa uutisiin ja muihin sisältöihin?

Yle käytti vuonna 2022 yhteensä noin 419,3 miljoonaa euroa sisältöihin ja palveluihin. Esimerkiksi uutis- ja ajankohtaissisältöihin käytettiin noin 136,2 miljoonaa euroa. Toiseksi isoin genre on kulttuuri- ja viihdesisällöt, joihin käytettiin noin 83,4 miljoonaa euroa.

Mikä on yleläisen keskipalkka?

Ylen ohjelmatyöntekijöiden työehtosopimuksella työskentelevien säännöllisen työajan ansio oli keskimäärin 4 151,92 euroa (joulukuu 2022). Ohjelmatyöntekijöiden tes-alueella työskentelee noin 2 500 yleläistä, suurimpina ryhminä toimittajat ja tuottajat.

Journalistiliiton työmarkkinatutkimuksen mukaan Ylen palkkaus on muiden kotimaisten mediatalojen tasolla.

Mitä tapahtuu, jos Yleltä leikataan rahamäärä x?

Ylen budjetista 46 % on henkilöstökuluja. Ylen rahoituksen merkittävä leikkaaminen vaikuttaisi siksi myös Ylen oman henkilöstön määrään ja sitä kautta Ylen sisältötarjontaan sekä mm. Ylen mahdollisuuksiin edistää luovan alan tekijöiden työmahdollisuuksia yhteistyökumppaneiden kautta.

Miksi tv:ssä näytetään niin paljon uusintoja? Eivätkö ne maksa paljon?

Yle esittää uutta ohjelmaa yli 20 tuntia vuorokaudessa. Parhaaseen katseluaikaan kello 18−23 ohjelmistosta uutta on 60−80 prosenttia.

Kaikkia laadukkaita ohjelmia ei kuitenkaan pystytä sijoittamaan parhaaseen katseluaikaan, ja ne menevät monilta ohi. Ohjelmia esitetään uusintoina, jotta mahdollisimman moni voi nähdä hyvän ohjelman, joko pian ensimmäisen esityksen jälkeen tai vaikkapa vuosia myöhemmin. Vanhoja suosikkeja myös toivotaan paljon.

Median käyttötavat ovat myös muuttuneet ja ihmiset katsovat yhä enemmän ohjelmia silloin kuin se sopii heille.

Eri ohjelmille on tarjolla erilaisia oikeuksia. Osalle sovitaan esimerkiksi tietty aika, jonka ohjelma on katsottavissa Yle Areenassa. Osasta taas sovitaan tietty määrä näyttökertoja tv:ssä. Koska asia ei ole yhteismitallinen, on siksi vaikea sanoa, kuinka paljon tarkalleen ohjelmien uusinta maksaa.

Miksi Yleltä ei vaan voisi leikata ja siirtää summaa esimerkiksi sairaanhoitoon tai muuhun "tärkeämpään"?

Ylen toiminta rahoitetaan verotuotoilla. Yle ei siis itse päätä rahoituksestaan, vaan Yleä koskevista asioista on päätetty Suomessa parlamentaarisesti kaikkien eduskuntapuolueiden kesken yli oppositio- ja hallitusrajojen. Siksi Yle ei voi itse ottaa kantaa siihen, miten verovarat pitäisi käyttää.

Mistä voin lukea lisää Ylen rahankäytöstä?

Yle kertoo rahankäytöstään vuosittain lakisääteisesti Ylen toimintakertomuksessa ja tilinpäätöksessä, hallintoneuvoston kertomuksessa eduskunnalle sekä verkkosivuilla, jossa avataan Ylen talouden lukuja eri tavoin. Sivuilla kerrotaan myös Ylen vastuullisesta taloudenpidosta.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vastauksia Ylen rahoitus ja rahankäyttö -kysymyksiin.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jäsenet eivät saa olla hallintoneuvoston jäseniä eivätkä kuulua yhtiön muuhun ylimpään johtoon. Hallituksen jäsenissä pitää olla suomen ja ruotsin kielen edustus ja riittävän monipuolinen asiantuntemus.

Hallituksen puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan valitsee hallintoneuvosto. Hallituksen jäsenen toimikausi on kalenterivuosi.

Hallituksen tehtävät

yhtiön toimitusjohtajan nimittäminen ja erottaminen

yhtiön muun ylimmän johdon valinta

seuraavan vuoden talousarvion päättäminen

yhtiökokouksen koolle kutsuminen ja siinä käsiteltävien asioiden valmistelu

vuosittaisen toimintakertomuksen antaminen yhtiön toiminnasta Viestintävirastolle

Hallitus valmistelee yhtiön strategian ja nimittää sananvapauslain edellyttämät vastaavat toimittajat.

Hallituksen jäsenet

Ylen hallituksen jäsenet ovat Tampereen yliopiston työelämäprofessori Matti Apunen (puheenjohtaja 1.5.2021-), HR-, viestintä- ja vastuullisuusjohtaja Katri Viippola, toimitusjohtaja Paulina Ahokas, toimitusjohtaja Kai Huotari, Senior Advisor Tuomas Harpf, Senior Advisor Stefan Wallin ja Group CEO Sirpa Ojala. Henkilöstön edustaja on toimittaja Juha Blomberg.

Hallituksen valiokunnat

Tarkastusvaliokunta

Matti Apunen, pj.
Tuomas Harpf
Arto Nieminen
Sirpa Ojala

Palkitsemis- ja henkilöstövaliokunta

Katri Viippola, pj.
Paulina Ahokas
Kai Huotari
Stefan Wallin

Hallituksen palkkiot

Ylen hallituksen palkkioista päättää vuosittain hallintoneuvosto. Hallintoneuvoston työvaliokunta esittää hallintoneuvostolle vuosittain ehdotuksen hallituksen palkkioiksi.

Palkkiot perustuvat valtio-omisteisten yhtiöiden hallituspalkkioiden tasoon. Hallituksen palkkiot ovat olleet muuttumattomat vuodesta 2012 lähtien.
Hallituksen palkkiot:

puheenjohtaja 25 000 euroa/vuosi

varapuheenjohtaja 19 000 euroa/vuosi

muut jäsenet 15 000 euroa/vuosi.

Hallitukselle tai hallituksen valiokunnille ei makseta erillisiä kokouspalkkioita.

# data[].attributes.attachment_link.description
Jäsenet eivät saa olla hallintoneuvoston jäseniä eivätkä kuulua yhtiön muuhun ylimpään johtoon. Hallituksen jäsenissä pitää olla suomen ja ruotsin kielen edustus ja riittävän monipuolinen asiantuntemus. Hallituksen puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan valitsee hallintoneuvosto. Hallituksen jäsenen toimikausi on kalenterivuosi.