# data[].attributes.body
SSH: Godmorgen Karl, jeg kommer med mig elev kaldt Ali

Elev: godmorgen karl

Karl: godmorgen

SSH: jeg er her for at hjælpe dig med at gøre dig klar

Karl: Ja, det er helt fint

SSH: Har du sovet godt i nat, Karl?

Karl: Jeg sov godt, tak.

SSH: Det er godt at høre. Har du planer for i dag?

Karl: Ja, jeg tænkte på at tage ud på en lille gåtur efter frokost.

SSH: Det lyder som en god idé. Hvor har du tænkt dig at gå hen?

Karl: Jeg vil bare gå en tur i parken og nyde det fine vejr.

SSH: Det lyder hyggeligt.

SSH: Det lyder godt. Jeg håber, du får en dejlig tur.

Karl: Tak, det tror jeg også.

SSH: Så er vi færdige. Er der noget andet, jeg kan hjælpe dig med?

Karl: Nej, jeg tror, jeg er klar til dagen nu. Tak for hjælpen.

SSH: Du er altid velkommen. Hav en god dag, Karl!

Karl: Tak, i lige måde.

# data[].attributes.body
Samarbejdsaftale

# data[].attributes.body
Scenarie

Karl er 100 år gammel og bor i eget hjem. Han kommer senere i aflastning på et plejecenter.

Karl træner med vægte hver dag. Han spiser ikke grøntsager. Før blodproppen

klarede Karl sig uden hjælp.

Karl får en blodprop og mister herefter livsmodet og appetitten. Efter aflastning

kommer han tilbage til eget hjem med kørestol, rollator.

Vi kommer ind Karls hjemmet for om morgen for at hjælpe ham med rengøring /kommer op i sengen /lave frokost og tag ham en tur. Han har brug for at lave mad og spise, og han kan godt lide god gammeldags mad.

Karl får 3 gange dagligt besøg af hjemmeplejen og får hjælp til at blive vasket, komme i tøjet og få sin mad.

Når vi hjælper Karl, bliver han meget hurtigt forpustet, og vi også observerer, at hans ben er hævede. Når vi hjælper karl med personlig pleje, skal vi tage hensyn, hvis han er forpustet. Det er normalt at blive hurtigt træt ved hjerte-kar-sygdomme, og det er derfor en god ide at holde mange pauser.

# data[].attributes.body
Livsstilsygdom-definition

Livsstilsygdom er en sygdom, som er relateret til din livsstil. Den er lang tid om at udvikle sig, og når du først har fået en livsstilssygdom, er den i de fleste tilfælde kronisk.

Vi kan forebygge eller forsinke livsstilssygdommene ved at ændre vores livsstil. Grundlæggende handler det om, at vi skal ændre vores vaner med hensyn til kost, rygning, alkohol, motion, søvn, stress og seksualitet. De vaner kalder vi også KRAMS-faktorer.

Karls livsstilsygdom

karl har hjerte - kar- sygdomme (blodprop i hjertet)

Hjerte-kar-sygdomme

Hjerte-kar-sygdomme er sygdomme i hjertet og blodkarrene. Blodkarrene er forkalkede (åreforkalkning), og tilførslen af blod til vævene er mindre. Blodtrykket er forhøjet, og borgeren er i risiko for at få blodpropper eller blødninger.

Årsager

Typiske årsager til hjerte-kar-sygdomme er:

overvægt, specielt hvis fedtet sidder på maven

rygning

manglende motion

alder – risikoen øges med alderen

arvelighed

køn – mænd er i højere risiko

andre sygdomme, fx type 2-diabetes sammen med forhøjet blodtryk og forhøjet kolesterol.

Symptomer

Symptomer på blodprop i hjertet er:

åndenød

hævede ben

svimmelhed og besvimelser

smerter

Vores opgave:

Vi skal arbejde sundhedsfremmende og forebyggende, så Karl kan bevare og styrke sin sundhed og livskvalitet.

Det er særligt vigtigt, at Karl holder sig i gang for at styrke musklerne og øge blodcirkulationen samt bruger sine lunger, så der kommer nok ilt rundt i hele kroppen.

Pleje og omsorg

Når vi hjælper Karl med personlig pleje, skal vi tage hensyn, hvis Marie er forpustet og har åndenød, derfor er en god ide at holde mange pauser.

Vi skal observere, om Karl spiser sin mad og drikker nok væske. Vi skal motivere ham med at spise grønsager, da han har ikke lyst.

# data[].attributes.body
Definition af sundhed

Sundhed er en tilstand af fuldstændig fysisk, psykisk og social velbefindende og ikke blot fravær af sygdom eller svækkelse. (Kilde: WHO)

Definition af Sundhedsfremme

sundhedsfremme er at arbejde på at bevare eller forbedre vores fysiske , psykiske og sociale sundhed. dermed er sundhedsfremme rette mod vores livsstil og levevilkår. Det kan være alt fra en omfattende livsstilsændring til enkelte ting til vores dagligdag som fx at spise mindre sukker, få mere søvn, lære noget nyt

# data[].attributes.body
sygdomsforebyggelse er at gøre noget for at undgå konkrete sygdomme.

Særlige hensyn til Karl

Vi mener at i en alder af 100 år, er det vigtigste at Karl ikke bliver syg, så derfor vil vores fokus være at holde øje med hans blodsukker og, hjælpe ham med god motivation og aktivitet at fremme hans kost med flere grønsager.

# data[].attributes.body
(H) Hvordan har du det?

(K) Jeg har det lidt bedre.

(H) Har du lyst til en lille tur?

(K) Ja, jeg kan ikke gå så langt, men det prøver jeg.

(H) Det er solskinsvejr, så jeg tænkte, om du kunne komme lidt ud og nyde vejret. Er du frisk på det?

(K) Ja, det lyder dejligt. Vi kan prøve og se, om jeg kan gå så langt.

(H) Kunne du tænke dig at gå en lille tur rundt eller bare sidde på bænken og nyde det gode vejr?

(K) Jeg vil hellere sidde, for jeg kan ikke gå så langt.

(H) Selvfølgelig, bare sid her så!

(K) Det var dejligt at komme lidt ud i det gode vejr.

(H) Jeg har noget koldt at drikke med til dig, hvis du har lyst?

(K) Ja, det vil jeg gerne. Tak, og jeg vil også gerne ind bagefter.

(H) Det er tid til middag. Kunne du tænke dig at spise i fællesstuen eller inde på dit værelse?

(K) Jeg vil hellere spise inde ved mig selv.

(H) Det er bare i orden, så kommer jeg med noget mad til dig.

(K) Tak for maden og tak for en dejlig tur, det trængte min krop til.

(H) Det var godt, og velbekomme.

# data[].attributes.body
Livstilsygdom er en sygdom som er relateret til din livsstil og den er lang tid om at udvikle sig. Livsstilsygdom er ofte kroniske og kan påvirke forskellige symptomer i kroppen.

Karl har altid haft et godt helbred selvom han var 100år gammel. Han lavede mad selv og kørte i sin egen lille sjove bil som han selv kalder det.

Men nu har karl fået blodprop som er et livstilsygdom. Sygdom har påvirket karl meget, og han er meget svag nu. Han er træt af det og syntes ikke at det er et liv man skal leve.

# data[].attributes.body
Indre motivation: Det er borgerens egen interesse for at gøre noget. Borgeren har selvet ønske om at gøre noget. Det kan fx være en borger, der er blevet opereret efter et fald, som ønsker at kunne gå igen.

Kar har haft det rigtige hårdt, efter han blive syg, fordi han har aldrig ønsket at være på en plejehjem. Men det at komme hjem igen motiverer han at gøre noget fysiske bevægelser træne op. Da han kommer, så prøver han og vil gøre livet normal igen, ligesom at kører bil og klarer sig, men det er lidt svært på grund af hans helbred.

Ydre Motivation: Det er motivation der kommer udefra i form af en løsning og kan for eksempel være ros og anerkendelse fra dig eller familien. Det kan også være en kop kaffe, en snak eller en tur ud af huset.

Karl får motivation fra SSA/SSH, hvor hun kommer frisk og spørger om han har lyst til en tur. Han får også tid sammen med andre, hvor de sidder og spiller kort. Alt det ydre hjælp fra andre motiverer ham meget.

# data[].attributes.body
Fordøjelsessystemet sørger for, at nærringsstofferne fra maden bliver nedbrudt til mindre dele, så de kan komme ind i kroppens celler. fordøjelsessystemet består af mange organer og hver en enkelt organ har sin speciel opgave i den samlede fordøjelse.

Karl har haft en god fordøjelsessystem, fordi han spiste ofte god mad og masser kød, han spiste aldrig grøntsager og syntes at grøntsager ikke var for menneske. Ud fra hans mad vaner kan det se at han havde en god fordøjelse system. Men efter blodprop, hvor han blive syg, mistede han appetit og spist næsten ingen ting.

# data[].attributes.body
Karls kone, Misse, er død.

Han har børn.

Karl træner med vægte hver dag. Han spiser ikke grøntsager Karl har været indlagt på sygehuset på grund af en blodprop. Efter udskrivning til sit eget hjem har Karl nu en funktionsevnetilstand, der inkluderer begrænsninger som nedsat mobilitet og behov for hjælp til daglige aktiviteter som madlavning og personlig pleje.

Han har fået tildelt en kørestol, rollator og nødkald som hjælpemidler.

# data[].attributes.body
1. Fysisk sundhed: Det handler om, hvordan Karl har det fysisk, som hans helbred, træning og udfordringer med at bevæge sig.

2. Mental sundhed: Handler om Karls følelser og tanker, især efter tabet af sin kone og hvordan han klarer de ændringer, der sker i hans liv.

3. WHO: Det er en organisation, der beskæftiger sig med sundhed på globalt plan og definerer sundhed bredt som ikke blot fravær af sygdom, men også trivsel o

4. Livsstil: Det handler om de valg Karl træffer hver dag, som hvad han spiser og hvor meget han bevæger sig.

5. Levevilkår Det er de ting i Karls liv, som påvirker hans sundhed, som hans hjem, støtte fra familie og de hjælpemidler han har.

6. Livskvalitet: Handler om hvordan Karl føler om sit liv, om han stadig kan nyde ting han elsker som træning, og spiller kort og om han har støtte og nærvær fra sine børn.

# data[].attributes.body
Livskvalitet er, når man har det godt og er tilfreds med sit liv. For Karl, der tidligere var aktiv og selvstændig, er livskvalitet måske at kunne fortsætte med at gøre de ting, han elsker, selvom han har brug for lidt hjælp nu. Det kan være at kunne træne lidt med vægte, spille kortspil og måske endda snakke med sine børn og mindes gode tider sammen. Det handler om at finde glæde og mening i de ting, man stadig kan, selvom livet ændrer sig.

# data[].attributes.body
KRAM (kost, rygning, alkohol og motion).

1. Kost: Karl spiser ikke grøntsager, så han skal sørge for at få nok næring fra andre fødevarer som frugt, protein og fibre.

2. Rygning

3. Alkohol

4. Motion: Karl træner med vægte hver dag, hvilket er godt for hans krop, men han skal også tænke på andre former for motion, der kan hjælpe med hans mobilitet.

5. Stress: Efter Karls sygehusophold og ændringer i hans livsstil kan der være stress, som han skal finde måder at håndtere på. Det kan være ved at søge støtte fra familie eller professionelle.