# data[].attributes.attachment_caption
Unitat de les Brigades Internacionals en el front.

# data[].attributes.body
S'anomena Batalla de Brunete a la que va tenir lloc als voltants d'aquest poble proper a Madrid, des del 6 al 25 de juliol de 1937. Aquesta ofensiva del bàndol republicà tenia com a objectiu embutxacar-se les forces del bàndol nacional que pressionaven Madrid i també evitar la presa de Santander al nord d'Espanya per les tropes de Franco.

L'ofensiva va començar la nit del 5 al 6 de juliol i es va aconseguir prendre Brunete al matí del mateix dia 6. Però la manca d'iniciativa republicana, va provocar que les forces de Líster s'atrinxeressin a Brunete. Els nacionals van disposar de prou temps per reforçar el front i el general Varela després de tapar la bretxa del front a Brunete, va iniciar la contraofensiva.

Si bé els republicans no van aconseguir els objectius planificats per Miaja i V. Rojo, la batalla va acabar en taules des del punt de vista estratègic i una lleugera victòria tàctica dels republicans en moure el front uns quants quilòmetres en un front de 20.

# data[].attributes.attachment_caption
Fotografia de Guernica, en ruïnes després del bombardeig.

# data[].attributes.body
Potser un dels més coneguts de la Guerra Civil. El bombardeig de Guernica el 26 d'abril del 1937 va ser marcada degut a la devastadora petxada que va deixar a la població.
El bombardeig la va ordenar directament Francisco Franco i es va portar a terme a mans de la Legió Condor de l'aviació militar de l'Alemanya Nazi i va durar 3 hores.
L'objectiu que tenia Franco amb aquest bombardeig era desmoralitzar i aconseguir la rendició de la població.
El bombardeig sobre la gent civil va deixar arreu de milers de morts i una ciutat completament devastada per les bombes alemanes.

# data[].attributes.body
El cop d'estat a Sevilla el 1936 va ser una acció portada a terme per militars espanyols que s'oposaven al govern democràtic de la Segona República i buscaven instaurar un règim autoritari. La ciutat de Sevilla va ser un dels principals focus de la sublevació militar al juliol de 1936, que va donar inici a la Guerra Civil Espanyola. Les forces militars liderades pel general Gonzalo Queipo de Llano es van rebel·lar contra el govern republicà i van prendre el control de la ciutat, enfrontant-se a les forces lleials al govern. La sublevació a Sevilla va tenir un paper important en l'inici del conflicte bèl·lic que asolà Espanya durant els següents tres anys.

# data[].attributes.attachment_caption
Soldats republicans fent guàrdia en una casa afectada per les bombes. 

# data[].attributes.body
La batalla de Teruel va ser el conjunt d'operacions militars que es varen portar a terme entre el 15 de desembre i el 22 de febrer a Teruel i els seus voltants.
Teruel va ser l'unica capital de província que va ser conquistada per les tropes republicanes despres de comabts intensos. Al cap de un mes de la victoria, i de una defesna d'aquesta, la ciutat va tornar a les mans dels nacionals degut a una contraofensiva inesperada per part dels nacionals.
El resultat final de la batalla va ser amb 54.000 soldats republicans i 43.000 soldats nacionals morts.

# data[].attributes.attachment_caption
Efectes batalla de l'Ebre (mirar de 0:35-2:10)

# data[].attributes.body
La Batalla de l’Ebre, es va iniciar la nit del 24 al 25 de Juliol de 1938, quan l’exèrcit republicà va travessar el riu Ebre i va penetrar, en poques hores,en el territori controlat per les forces nacionals, iniciant així el que va esdevenir la batalla més llarga i sagnant de tota la Guerra Civil. Es van ocupar un ampli territori entre el riu Ebre i Gandesa, amb fronts molt actius a les serres de Cavalls i Pàndols, que creà gran impacte sobre la població i el territori.

El 2 d’Agost, l’exèrcit de la República ordenà aturar l’ofensiva i així passa a defensar el territori conquerit fins al moment, amb la qual cosa que deixa la iniciativa de la batalla a les forces nacionals.

Van ser 115 dies de combat, però l’exèrcit republicà esgotat desprès d’una dura batalla i, amb la marxa de les brigades internacionals, finalment es va retirar la desembre de 1938, obrint les portes a les forces franquistes que van començar la invasió de Catalunya;.

EFECTES VISUALS DE LA GUERRA:
- Cap de la Vila: Bombardejos de l'aviació.
- Esglèsia vella: Impactes de les bales i la matralla.
- Cúpula: Va atravessar una bomba però la cúpula no va esclatar.
-Afores (muntanyes): Es poden veure les restes de les trinxeres per defensar-se i servir als dos costats.

# data[].attributes.attachment_link.title
Una visita al Poble Vell de Corbera d’Ebre

# data[].attributes.attachment_caption
L'antic poble de Belchite, 7km de Saragossa.

# data[].attributes.body
Es va dur a terme entre el 24 de agost y el 6 de setembre de 1937 i va ser una batalla importantíssima durant la ofensiva de l'exèrcit popular sobre Saragossa.
Va ser un dels combats més durs de la guerra amb aproximadament 5000 morts.
Avui dia, al poble de Belchite es pot anar a visitar les ruïnes d'aquesta dura batalla.

# data[].attributes.attachment_caption
1) Bombardeig ciutat de Figueres / 2) Peseta emitida per el Consejo Municipal de Figueras el 1937.

# data[].attributes.body
BOMBARDEIG DE FIGUERES
(Va ser una de les ciutats més bombardejades del moment.)

-Figueres va ser bombardejada 18 ocasions en 13 dies.

- 23 de gener, primer atac tres dies abans  de la caiguda de    Barcelona. En total van haver-hi 16 morts.

- AL 26, 27 i 3o es van produir més bombardejos que van ocasionar: ( 83 morts, 49 desconagudes que estaven de pas i 25 d'ells eren nens.)

# data[].attributes.body
La Batalla de Guadalajara va ser un enfrontament militar que va tenir lloc el març de 1937, durant la Guerra Civil Espanyola, entre l'exèrcit republicà i les forces italianes i franquistes que lluitaven al bàndol revoltat.

L'objectiu dels revoltats era avançar cap a Madrid, però la batalla va acabar sent una victòria per als republicans. Les tropes italianes, que s'havien destacat al front, van patir grans baixes, fet que va portar el govern italià a reconsiderar la seva implicació en la guerra civil.

La batalla va començar el 8 de març de 1937, quan les forces sublevades van avançar des del sud de Madrid cap a Guadalajara. L'ofensiva republicana va ser liderada pel general Enrique Líster i va comptar amb el suport de la Brigada Lincoln, formada per voluntaris nord-americans. Els republicans van aprofitar el terreny muntanyós per dur a terme una guerra de guerrilles i fustigar les forces enemigues.

Els sublevats van aconseguir prendre algunes posicions, però el contraatac republicà els va obligar a recular. Les tropes italianes van patir grans baixes i es van haver de retirar. La Batalla de Guadalajara va acabar amb una victòria republicana el 23 de març de 1937.

La batalla va ser important per diverses raons. En primer lloc, fou una de les poques victòries importants que obtingué l'exèrcit republicà durant la Guerra Civil Espanyola. A més, la derrota de les tropes italianes va suposar un revés per al govern italià i va contribuir que Itàlia reconsiderés la seva implicació en la guerra civil.

La Batalla de Guadalajara també va ser important perquè va demostrar la capacitat de l'exèrcit republicà per dur a terme una guerra de guerrilles a terrenys muntanyosos. Els republicans van aprendre importants lliçons tàctiques a Guadalajara que els serien útils en altres batalles posteriors.

# data[].attributes.body
la Guerra Civil espanyola (1936-1939) va ser un conflicte armat entre les forces republicanes i les forces franquistes a Espanya. La Batalla de Madrid va ser un dels moments més importants de la guerra i va tenir lloc a la capital espanyola entre novembre de 1936 i març de 1937.

La Batalla de Madrid era una de les primeres grans batalles de la guerra, i la ciutat de Madrid era un objectiu estratègic per a tots dos bàndols. Les forces republicanes, compostes per una barreja de milícies populars i unitats regulars de l'Exèrcit Popular de la República, es van defensar tensament contra l'avenç de les forces franquistes, compostos per unitats de l'Exèrcit d'Àfrica i unitats regulars de l'Exèrcit de Franco.

La batalla de Madrid va ser una lluita brutal que es caracteritzarà pel combat urbà i la resistencia civil. Els bombardejos indiscriminats per part de l'aviació franquista van causar la mort de milers de civils i van deixar la ciutat en ruïnes. Tot i això, les forces republicanes van aconseguir resistir i finalment van detenir l'avenç de les forces franquistes a la capital.

La Batalla de Madrid serà un símbol de la resistència republicana i una font d'inspiració per a altres lluitadors antifeixistes a tot el món. La victòria republicana a Madrid va ser efímera, ja que les forces franquistes finalment van capturar la ciutat el març de 1939, posant fins a la Guerra Civil espanyola.