# data[].attributes.headline
Emumäe, Lääne-Viru County (Looduselt vägev koht)

# data[].attributes.subject
Emumäe, Lääne-Viru County (Looduselt vägev koht)

# data[].attributes.body
Emumägi on kaunis looduslik piirkond, mida külastatakse kauni looduse pärast. Emumäel on mitmekesine taimestik ja loomastik, kus on imeline loodust nautida. Emumäe vaatetornist avaneb imeline vaade kaunile loodusele. Vaatetorn on kõrguselt teine Eestis ja see pakub head vaadet ümbritsevale loodusele. Vaatetornil on 6 korrust ja selle igal korrusel on vaateplatvorm, mis annab võimaluse nautida vaadet erinevatelt kõrgustelt. Vaatetorni juurde viib matkarada, kus on hea matkata, joosta ning muid tegevusi teha. Emumäe vaatetorn on avatud aastaringselt ja selle juures asub piknikuala. Emumäe vaatetorni külastades saab vägeva elamuse.

# data[].attributes.location_name
Käsmu matkarada, Laane tee, Käsmu, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Käsmu matkarada, Laane tee, Käsmu, Lääne-Viru County (Looduselt vägev koht)

# data[].attributes.subject
Käsmu matkarada, Laane tee, Käsmu, Lääne-Viru County (Looduselt vägev koht)

# data[].attributes.body
Käsmu matkarada on looduslik rada, mis läbib männimetsi ja rannikualasid. Matkarada on 6,5 km pikk ja seal on on hea matkata. Rada algab Käsmu sadamast ning kulgeb mööda mereäärset teed kuni Oandu-Ikla matkarajani. Rada kulgeb mööda erinevaid maastikke. Matkaraja kõrval on mitmeid kohti, kus saad aega veeta ja looduses lõõgastuda. Raja keskel asub kaunis juga, kus saab soojadel ilmadel suplemas käia. Käies Käsmu matkarajal saab tutvuda Käsmu ajaloo ja loodusega, sest raja ääres on infotahvlid, kus saab lugeda erinevat infot Käsmu kohta. Matkarada on avatud aastaringselt ja seal on ka huvitav talvel matkata.

# data[].attributes.headline
Roela, Lääne-Viru maakond (Looduselt vägev koht)

# data[].attributes.subject
Roela, Lääne-Viru maakond (Looduselt vägev koht)

# data[].attributes.body
Roela looduse matkarada on imeline paik, kus saab nautida loodust ja vaikust. Raja pikkus on 7,5 km ja rada läbib kaunist metsa, kus on võimalik näha erinevaid taime- ja loomaliike. Raja alguspunktis asub looduskeskus, kus saab tutvuda kohaliku looduse ja ajalooga. Matkarajal on mitmeid vaatamisväärtusi, näiteks Roela mõis, Roela juga ja Roela tamm. Rada on imeline paik, kus saab matkata ja jooksmas käia. Roela matkarada on populaarne nii kohalike kui ka turstide seas. Meie soovitame kindlasti külastada Roela matkarada, sest see tundub huvitav koht, kus on palju huvitavaid paiku, mida vaadata.

# data[].attributes.headline
Jõe, Kunda, Lääne-Viru maakond (Looduselt vägev koht)

# data[].attributes.subject
Jõe, Kunda, Lääne-Viru maakond (Looduselt vägev koht)

# data[].attributes.body
Kunda jõe ürgorg on huvitav paik, kus on võimalik nautida imelist loodust ja kauneid vaateid. Ürgorul on kõrged kaldad, millest avanevad suurepärased vaated. Läbi oru voolab Kunda jõgi, jõgi moodustab ilusad kosed ja nõlvad. Orus on ka mitmeid matkaradu, kus saab aja maha võtta ja vaikust nautida. Ürgorus on väga rikkalik taimestik. Orus kasvavad mitmed haruldased taimeliigid, mis on kohaliku ökosüsteemi jaoks väga oluline. Orus on ka mitmeid loomaliike, näiteks ilvesed, koprad. Kunda jõe ürgorg on populaarne koht matkamiseks, kus on rahulik keskkond. Meie arvates peaks iga virumaalane seda paika külastama, sest seal on imelised vaated.

# data[].attributes.location_name
Neeruti matkarada, Neeruti, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Neeruti matkarada, Neeruti, Lääne-Viru County (Looduselt vägev koht)

# data[].attributes.subject
Neeruti matkarada, Neeruti, Lääne-Viru County (Looduselt vägev koht)

# data[].attributes.body
Neeruti matkarada on loodusrada, mis asub Kadrina külje all Lääne-Virumaal. teekond kulgeb läbi metsade ooside harjadel. Näha saab järvesid, kuulda linnulaulu ning nautida ilma. Samuti on võimalus käia seal ka suviti ujumas, isegi koertele väga meeldib sealne mõnus karge vesi, kus end igal ilmal jahutada saab. Rajal ise on kalevipoja abiga oma lugu jutustada. Nimelt teadu pärast endas Kalevipoja vistud kivi Neeruti kanti ning selle tagajärjel on ehitatud sinna ka noormehe huvitav kuju. Kuju on tehtud mitmedest kividest, mis on laotud üksteise otsa. Nii tagasi nüüd loo juurde. Iga natukese ajatagant on tahvel, kus on tükike kirjas Kalevipoja oost, neid lugusid on üsna palju.
Raja juures leidub ka lõkkekohti kus saab grillida ning mõnusalt aega veeta. samuti kaugel ei asu ka Neeruti puhkemaja, kus on eriti mõnus ööbida eriti kui mets ja linnulaul on kohe ukse kõrval.
Minu arust ongi just nendel põhjustel Neeruti matkarada looduskaunis koht koos ilusate vaadetega. Nagu ennist mainisin leidub seal ka tükike ajaloost nii, et seal juba põnevust ja tegevust jätkub igaühele.

# data[].attributes.location_name
Vergi sadam, Vergi küla, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Vergi sadam, Vergi küla, Lääne-Viru County (Looduselt vägev koht)

# data[].attributes.subject
Vergi sadam, Vergi küla, Lääne-Viru County (Looduselt vägev koht)

# data[].attributes.body
Vergi sadam on kaunis paik, kus saab nautida merevaateid ning kuulata linnulaulu. See asub Rakverest umbes 5km kaugusel ning on populaarne koht, kus puhkamas käia. Suvel korraldavad kohalikud miteid üritusi ning festivale, mis toob kokku palju inimesi erinevatest paikadest. Sadamal on ka ajalooline taust, sest seal asus kunagi muistne kaubanduskeskus, hetkel asuvad seal restoranid ja puhkekohad. Sadamas on näha erinevaid kaubalaevu ja ka purjekaid. Vergi sadamas saad tutvuda rohkem merega ning merehuvilistel tasub seda kindlasti külastada. Vergis on ilus metsavaheline rada, kus saab nautida linnulaulu ja lõõgastava jalutuskäigu teha.

# data[].attributes.location_name
Tudu Järvesoo matkarada, Suigu, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Tudu Järvesoo matkarada, Suigu, Lääne-Viru County (Looduselt vägev koht)

# data[].attributes.subject
Tudu Järvesoo matkarada, Suigu, Lääne-Viru County (Looduselt vägev koht)

# data[].attributes.body
Tudu metsaonn asub maalilise Tudu rabajärve kaldal, Tudusoo looduskaitsealal Lääne-Virumaal. Kunagine jahionn pakub meelepärast puhkust ja suurepärast supluskohta suvel. Sealsesse loodusesse on kätketud põhjamaa looduse omapära. Rada parklast metsaonnini on ehitatud sobivaks ratastooliga liikujatele ning vaegnägijatele on paigaldatud sinna käsipuu. Matkarada jätkub järve ümber asuval soisemal alal. Soisem ala pakub väljakutset, kuna rajal on erinevad laukad ning lombid.
Tudu kompleks on varustatud lõkkekoha, lõkkepuude, tualeti ning tasuta kasutamiseks on avatud ööbimisvõimalustega metsaonn. Tudu kandis elab mitmeid haruldusi liike nagu metsis, must-toonekurg ja lendorav.

# data[].attributes.headline
Porkuni järv, Lääne-Viru County (Looduselt vägev koht)

# data[].attributes.subject
Porkuni järv, Lääne-Viru County (Looduselt vägev koht)

# data[].attributes.body
Porkuni järv on populaarne ujumiskoht, mille järvesaarelt leiad ka Porkuni mõisa ja paemuuseumi. Porkuni järv on 41 ha, paisudega jagatud Suurjärveks ehk Ülemiseks järveks, Karujärveks ehk Alumiseks järveks, Aiajärveks ja Iiri järveks. Järve on kuulsaks teinud Suurjärvel ujuvad saared ja veetaseme kõikumine. Karstilõhede tõttu on järv mõnel aastal kuivaks jäänud, paljastades järvepõhja ja hävinud kalastiku. Arvukatest allikatest on tuntuimad Kaie- ja Külmallikas, mille kohta on ka mitmeid rahvajutte. Suvel toimub paadi- ja vesirattalaenutus ning külastada tasub ka kohvikut.  Porkuni järvest saab alguse ka Valgejõgi.

# data[].attributes.headline
Pada jõgi, Lääne-Viru County (Looduselt vägev koht)

# data[].attributes.subject
Pada jõgi, Lääne-Viru County (Looduselt vägev koht)

# data[].attributes.body
Pada jõgi asub Põhja-Eestis Lääne-Virumaal. Pada jõe lähe asub Miila külas ja see suubub Soome lahte. Jõe pikkus on umbes 38 km. Pada jõgi on Eesti üks tähtsamaid meriforelli ja lõhe kudejõgesid.
Pada jõgi voolab läbi kohaliku maastiku, metsade, põldude ja heinamaade. Pada jõgi on populaarne kalastuskoht, kus leidub haugi, ahvenat ja ka latikat. Jõe ümbruses on võimalik matkata ja nautida looduse ilu. Pada jõgi on imeilus koht, kus saab eemalduda linnakärast ning nautida looduse rahu ja vaikust. Pada jõgi on viimastel aegadel mitmeid kordi ära kuivanud, mis on huvitav ning erakordne ning seda pole varasemalt väga palju juhtunud.

# data[].attributes.location_name
Viitna järved, Viitna, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Viitna järved, Viitna, Lääne-Viru County (Looduselt vägev koht)

# data[].attributes.subject
Viitna järved, Viitna, Lääne-Viru County (Looduselt vägev koht)

# data[].attributes.body
Viitna järved on kolm glatsiokarstilise tekkega järve Kõrvemaa kirdeosas. Halduslikult jäävad järved Lääne-Virumaale Kadrina valda Viitna külla. Järved jäävad Viitna maastikukaitseala piiresse.
Viitna rajal kõndides saab nautida imelisi vaateid „järvemägede“ – ooside ja mõhnade harjadelt järvedele ja metsale. Rada asub nii  maantee ligidal, et siia on kerge pääseda isegi ühistranspordiga.Vaheldusrikkal maastikul kulgev 7 km pikkune  õpperada algab Viitna Pikkjärve põhjakaldalt, viib kõigi kolme järve äärde ning tutvustab jääaja kujundatud pinnavorme, nende teket ning seal kasvavaid metsakooslusi. Õpperajal on 27 huvipunkti. Rada tähistavad valged märgid puudel, mille keskel on roheline triip. Ettevaatust! Vihmaste ilmade korral on järsud a oosinõlvad ning laudteelõigud Nabudi järve ääres libedad.
Kui pikaks jalutuskäiguks napib jõudu või aega, saab piirduda ainult ringiga ümber Pikkjärve – nii on matka pikkus 2,5 km.

# data[].attributes.body
Viru folk on üks suuremaid ja populaarseimaid festivale Eestis. Seal esinevad nii kohalikud artistid kui ka välismaa artistid. Seal esitatakse ka erinevaid muusikastiile, näiteks popmuusika, džäss, folgimuusika. Festivalil toimuvad ka erinevad ülesanded, näiteks käsitöö ja festivali tegevused (limbo, võistlused). Viru folk on toimunud juba 15 aastat, ning ka mina(Lisete) olen väiksena ühel osalenud. Ma ei mäleta sellest väga midagi, sest ma olin väga väikene. Mu ema rääkis, et seal oli väga mõnus muusika. Käsmus on väga ilus loodus ning rahulik, nauditav keskkond. See festival sobib väga neile, kes armastavad suve nautida ning head muusikat kuulata.

# data[].attributes.body
Uhtna tugevuseks on kindlasti aktiivne kogukond, kus erinevad sihtgrupid üritustel kaasa löövad. Nii võib välja tuua, et „kultuur elab Uhtnas“- st meil on naiskoor, naisrahvatantsurühm, mandoliiniorkester.
Kõik kultuurikollektiivid on edukalt esindanud Rakvere valda erinevatel suurematel ja väiksematel üritustel, nii oma vallas, üle Eesti kui ka välismaal.
Juba teist aastat järjest on toimunud Uhtna külaväljakul, kuulsa raketti meenutava Teet Suure kuuse juures minitantsupidu ehk „Vaba Rahva tants“, millega tähistatakse Eesti taasiseseisvust.
Kindlasti on Uhtna rahvas väga sportlik rahvas. Igapäevaseid kõndijaid/jooksjaid on meil ikka väga mitu, lisaks osalevad uhtnakad ka suurematel spordiüritustel, nii jooksumaratonidel kui ka rattamaratonidel jne.
Teist aastat oleme heisanud külaväljakul sinimustvalge lipu vabariigi auks.
Jüripäeva on ka Uhtnas varem tähistatud, kuigi vahepeal on tekkinud sellesse traditsiooni lünk.
Alates sellest aastast üritame taaselustada jüriöö tähistamist, süüdates külaväljakul väikese lõkke.
Kokkuvõtteks- Uhtna kogukonnaliikmed on sportlike eluviisidega, heade tervisenäitajatega, kultuurilembelised ning aktiivsed osalejad kogukonnaüritustel.

# data[].attributes.location_name
Uhtna Põhikool, Uhtna, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Uhtna Põhikool, Uhtna, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Uhtna Põhikool, Uhtna, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Uhtna põhikool korraldab igal aastal veebruaris vastlapäeva kogu külale. Vastlapäevast saavad osa võtta kõik külaelanikud ning ka need, kes on kuidagi Uhtnaga seotud, nad osalevad sooviga muuta enda nädalavahetust huvitavamaks ning teha koos teiste külaelanikega erinevaid tegevusi. Vastlapäeval toimuvad erinevad ühised mängud koos külaelanikega, näiteks liu laskmine, ühismängud. Peale tegevusi antakse igale ühele kausitäis maitsvat hernesuppi, mis teeb peale pikka kelgutamist keha soojaks. Peale supi söömist on ka igale ühele mõeldud üks vastlakukkel. Vastlapäev on väga meeldejääv üritus, sest sellel osaleb peaaegu terve küla.

# data[].attributes.body
Võsu rand on populaarne aastaringselt. Eriti käivad seal inimesed suviti, sest seal on ilus liivane rand, kus saab päikest võtta. Võsul on ilusad männimetsad, kus on lõõgastav jalutada ning rannas on laudtee, kus saab samuti jalutada ilma, et jalad liivaseks läheksid. Võsu rannas toimub igal aastal Võsu rannafestival. Rannafestivalile tulevad kokku inimesed üle kogu Eesti. Rannafestivalil esinevad erinevad tuntud artistid. Ka meie oleme seal festivalil käinud ning peaks ütlema, et see peo meeleolu on ülimalt lahe. Kuna festival toimub juuli lõpus, siis see annab mõnusa suve tunde sisse. Võsu rand on lõõgastav paik, kus saab aja maha võtta ja loodust nautida.

# data[].attributes.body
Meie kõik grupi liikmed kuulume Uhtna kogukonda. Uhtnas toimub palju erinevaid üritusi, kus saab vabal ajal osa võtta. Siin toimuvad erinevad laadad, üritused, kontserdid ja töötoad. Uhtnas tegutseb veel rahvatants, pasunakoor, naistekoor, noortekeskus/rahvamaja, jõusaal, raamatukogu, pood, kool, lasteaed ja hooldekodu. Igal kevadel ja sügisel toimuvad Uhtnas talgud, kus koristatakse Uhtna ümbrust ning koolinoored käivad abis hooldekodus riisumise ja muude aiatöödega. Suviti toimub siin palju kontserte kuhu tuleb terve alev kokku ning kus veedetakse ühiselt aega. Me oleme Uhtnas veetnud väga palju aega ning soovitame siia tulla ja erivatest üritustest osa võtta.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Meie kõik kuulume Rakvere riigigümnaasiumi koolipere kogukonda alates Septembrist, kui me siin gümnaasiumis õppimist alustasime. See kool on saanud meile 8 kuuga väga armsaks. Meie koolis on palju toredaid õpetajaid ja õpilasi kellega oleme käinud läbi nii tõusudest kui ka mõõnadest. Siin koolis toimuvad ühised üritused, mis teeb tavapärase õppimise huvitavamaks. Kooli valmimine võttis küll kaua aega, aga see oli seda väärt. Siin koolis on rahulik õppida ning kui mingist ülesandest aru ei saa, siis selgitatakse seda uuesti. Oleme õnnelikud, et Rakveresse loodi Riigigümnaasium, sest siia tulid paljud Rakvere gümnaasiumi õpilased õppima.

# data[].attributes.location_name
Ridaküla Seltsimaja, Ridaküla, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Ridaküla Seltsimaja, Ridaküla, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Ridaküla Seltsimaja, Ridaküla, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Käisime emaga Ridakülas India toitu tegemas. Seal rääkis meile seal riigis elanud naine India toidukultuurist ning üleüldse sealsest elust. Kõigepealt valmistas ta meie silme ees chai teed ning siis asus valmistama carry kastet koos riisiga. saime kõike seda ise valmistada, mis oli uudne kogemus. Saime teada , et India toidud on väga vürtsikad ning süüakse peamiselt kätega. Toitu vamistatakse kas elektripliidil või lõkke peal padas suures koguses kogu perele. Peamiseks toiduaineks on neil siiski riis ja siis ka erineva vürtsid näiteks kurkum jms. Samuti rääkides perekondadest on seal kombeks elada suurtes mitme lastelistes peredes.
Seal sellist asja nagu vaeusust väga ei teatagi, sest nad omaarust elavad täitsa normaalset kvaliteetset elu. Kombeks on ka võtta naine teisest riigist, sest noori naisi leidub Indias kahjuks vähe, kuid mehi jällegi seevastu palju.
Toitu nad kasvatavad tavaliselt ikka ise suurtel põldudel  ning toitu valmistatakse ka ise nagu ma ise ennem eespool mainisin.
Minu arvates li selline kogemus väga tore ja meeldejääv, sest sain teada niimõndagi India kultuurist lähemalt. Minu arvates korraldati selline kokkusaamine ka seltsi mõttes ning silmaringi avardamiseks.

# data[].attributes.body
Mina (Elis) kuulun Kunda kogukonda. Olen elanud juba Kundas pea 2.aastat kuid juba väiksest peale olen käinud seal tihti. Kundas on enda klubi, kus korraldatakse palju üritusi. Vahel toimub siin ka kino, kus näidatakse erinevaid filme. Kundas korraldatakse veel palju erinevaid töötube, kus käivad väga paljud inimesed. Siin käib nii vanu kui ka noori, olen ise ka sinna vahel sattunud. Kundas tegutseb veel spordiklubi. Spordiklubi asub Kunda spordikeskuses on erinevad pallisaalid, jõusaal, matisaal ja ujula  kus korraldatakse erinevaid trenne, minu enda isiklik lemmik on vesiaeroobika  mis toimub 2x nädalas.

# data[].attributes.body
Iga aasta kevade või sügise paiku toimub Sõmerul Maaelufestival, kuhu saavad tulla kõik huvilised üle Eesti. Seal esinevad valla koorid, tantsulised ja vahepeal ka muud esinejad. Samuti leidub seal ka erinevaid töötube, kus saab nt meisterdada ja muudki selle sarnast. Alati on toimunud ka seal lammaste pügamis võistlus, kuid neid loomi saab ka täitsa niisama vaadata. Loomadest on seal veel ka hobused, kes on meelsasti nõus lapsi sõidutama. Puurides on ka seal jänesed, keda saab rohulibledega toita ja ka niisama nunnutada. Lastel on seal igatahes tore. Samuti on seal üle kogu platsi ka telke, kus leidub erinevaid söögi-ja joogi kohti. Lisaks toidule on ka avatud käsitöö ostu kohad ja muud isetehtud asjade müügiletid. Vahest on ka seal toimunud loosid, kuid seda harva. Paari saja meetri kaugusel olevas koolimaja sööklas saab ka kosutavat lõunat osta ning otse selle kõrval on toimunud ka koertenäitus, mida on huvitav pealt jälgida.
Käinud olen ma seal,  kas esinemas või siis niisama meelt lahutamas. Muidu on seal ka põnev olla ning ringi vaadata, mis toimub ning uudistada müügilette.
Selline sündmus on oluline, et tuua kokku erinevaid inimesi ning nautima toitu, ilma ning üksteise seltskonda.

# data[].attributes.body
Mina (Lisete) olen juba väiksest peale kuulunud Miila küla kogukonda. Ma olen MTÜ Miila Hiiemäe tegemistel ja toimetustel osalenud sünnist saadik. Igal aastal olen osa võtnud talgutel, loengutel, asjade arutamisel. Eelmisel aastal arutati selle üle, mida võiks külla veel juurde lisada, et see oleks veel parem ja seal oleks rohkem tegevusi. Varem oli ka külaplatsil külakiik, kuid see mädanes ära ning hetkel pole seda. Küla inimesed soovivad siiski, et külakiik ehitatakse uuesti. Jaanipäevadel tulevad inimesed just külakiige pärast kokku. Pildil on näha mind(roosa ja punase kampsuniga) aitamas oma emal tassidele meie küla logo maalida. Esmaspäeval(1.mail) toimusid Miila külamajas talgud, kus ma aitasin prügi koristada.

# data[].attributes.body
Mina (Merili) kuulun Ridaküla kogukonda,kus elab ka minu ema. See on selline väike külaline, kus leidub nii lapsi kui ka asjalikke vanureid. Külas on palju ridalelamuid, kus elame ka meie. Elumajade lähedal aga tegutseb laut, kus elavad lehmad, kes saavad olla vahepeal väga lärmakad, eriti suvel ja kevadel kui nad karjamaale lastakse. Väga kaugel ei asu ka karjäär,kus saab suviti ka ujumas käia, võib-olla leidub seal ka mõndasid kala-ja konna liike. Küla keskpaigas asub seltsimaja,mille ümber ka külakiik ja väike mänguväljak koos pargiga. Võimalused on ka korv-ja võrkpalli huvilistele. Suvel on toimunud seal väike mõnus jaaniõhtu koos hea muusika ning toiduga. Seltsimajas on ka toimunud erinevaid üritusi, külas on käinud inimesed tutvustamas erinevaid kultuure jne. Suvel on toimunud ka vahvad tegevusi täis malevad.
Meid kõiki ühendab ühine huvi seltskonna ja küla elu toimumise vastu.

# data[].attributes.body
Mina (Merili) kuulun Tarvanpää kogukonda. Nimelt see on üks suur rahvatantsu rühm, kus tantsivad erinevas vanuses tantsuhuvilised.
Tantsin ma Tarvanpää C-segarühmas peaaegu juba aastaaega ning oleme kõik omavahhel sõbrunenud. Saan julgelt öelda, et tunnen seal end hoituna, sest kõik on oma vastu sõbralikud ning toetavad üksteist. Oleme ka jõudnud käia päris mitu korda ka esinemas nii kooliüritustel kui ka siis väljas poo kooli, on olnud väga tore.
Ma arvan, et seda kogukonda iseloomustabki see, et meil kõigil on ühine huvi tantsu ning pärimuskultuuri vastu. Samuti tahame ka areneda ning kasvada ühtses tantsuperekonnas.
Minu jaoks kõige meeldejäävam üritus oli täisasvanute jõulupidu, kus sai palju nalja ning pärast tantsisime ning lõbutsesime kõik üheskoos. Samuti saime seal ka üksteisega veidi tutvamaks ka.

# data[].attributes.body
Vinnis on palju ajaloolisi hooneid, mida külastavad turistid igal aastal. Kõige rohkem külastatakse Vinni mõisa, kus on näha barokkstiilis arhitektuuri. Seal on ka võimalik näha kunstiteoseid ja antiikesemeid.
Vinnis on ka mitmesuguseid kohvukuid, kus pakutakse kohalikku toitu.
Vinni alevikus asus aastatel 1990–1995 Vinni vallamaja. Vinni Vallavalitsuse naaberalevikku Pajustisse kolimise järel anti vabanenud ruumid Vinni-Pajusti raamatukogu kasutusse.
Vinnis tegutseb Vinni-Pajusti Gümnaasium ja seal asub Vinni Spordikompleks.
Vinnis asuvas ratsatallis olen mina (Carmen) treeninud juba aastaid, sellest on saanud mulle teine kodu ja seal käin juba igapäevaselt.

# data[].attributes.body
Atsalamast pärineb minu (Carmen) ema, kes veetis seal ligi poole oma elust.
Seal elavad ka minu tädi ja sugulased, vanaema, kasvasid suures osas üles ka minu õde ja vend.
Atsalama on väike ja vaikne külake, seal on suured põllud ja igal suvel/sügisel tehakse põllutöid palju. Sellel külal on rikkalik ajalugu, mida on huvitav uurida. Seal on palju järvesid, kus saab vaba aega veeta.
Pildil on Atsalama puhketalu - Jõhvi-Tartu maanteest paari kilomeetri kaugusele jääv puhkekompleks.Talu asub ilusas kohas metsa ääres, mille juurde kuulub väike järveke. Kellele meeldib aktiivselt puhata saavad mängida diskgolfi, võrkpalli, korvpalli ja jalgpalli.

# data[].attributes.body
Ulvi on väike küla Virumaal, kus on elanud mu (Lisete) vanaema ja isa. Nad kolisid Väike-Maarjast Ulvi elama, kuna Ulvi on Väike-Maarjast väiksem ja rahulikum. Ulvis on ka pisike külapood, kus on hea suvel jäätist osta. Kuna Ulvi on Miilast vaid 5km kaugusel, siis oleme suvel tihti isaga ratastega Ulvi sõitnud. Ta on näidanud mulle seal olevaid paiku, kus toimusid tema lapsepõlvemälestused. Mu isa õppis Põlula koolis, mis asub Ulvist 2km kaugusel. Isa pidi igal nädalavahetusel jalgsi läbi metsa kooli minema. Ta näitas mulle rattaga sõites oma kooliteed, mis läks läbi metsa ja üle silla. Kuna tunnid hakkasid varakult ja peale kooli veetis ta aega sõpradega, siis pidi ta pimedas läbi metsa kõndima. Ta rääkis, et see oli nooremates klassides veidi hirmutav, kuid muidu oli päris huvitav. Tänaseks on Põlula kool tegevuse lõpetanud, kuid minu isale jäid sellest koolist head mälestused.

# data[].attributes.body
Kohala on mõnus väike küla, kus elavad mu sugulased ning kus asub ka mõis, kus on mu isa mõned aastad õppinud. Jõudis ta seal käia ainult paar klassi, kuid seegi oli piisav. Nüüdseks, aga on mõisa muudetud ning seal asub külalistemaja.
Ka minu jaoks on Kohala väga südamelähedane koht, sest lapsepõlves veedsin tihti oma päevad seal. Nimelt mind ja mu venda hoidis mu sugulane seal päris mitu aastat. Meil oli temaga alati väga tore, missest et pahandust tegime ka vahepeal, aga see käib ju asja juurde. Mäletan üht korda, kui naabrilapsega kiviplaatidele mulda kokku kogusime ning sellepärast ka pahandada saime. Tihtipeale me olime ka mu vanaonu juures, kes elas kohe seal kõrval. Seal meeldis eriti olla, sest igakord saime me mõne kommi suhu pista. Seal me vennaga mängisime erinevaid mänge, kull oli lemmik. Ükskord aga pandi meid jõulukaunistusi meisterdama, mis oli samuti tore.
Kunagi sai ka Kohala mõisa hobuseid toitmas käidud. Nii mõnus oli rattaga sinna sõita ja niisama hobuseid vaadata. Vahepeal nad tegid krutskeid ka ikka, mida oli päris lõbus pealt vaadata.
Samuti on saanud kalal käia ka sealses jões. Eriti talvel on mõnus seal käia, missest et ma kardan jääe peale minna, kuid ikkagist on vahva, kui mõni kalake õnge otsa jääb.

# data[].attributes.body
Mina Merili elan väikses Jäätma külas, mida ümbritseb mets ning jõgi. See küla , aga on päris väike, kuid elanikke jagub. Samas kohas ning samas talus on elanud ka minu vanavanemad. Nendelt me enda praeguse kodu nii öelda olemegi pärinud.
Enda küla kogukonda meil küll pole, kuid on räägitud, et vanasti käidi põllu ääres olevas saunas kõik koos. Nüüdseks on see, aga ammu kahjuks lagunenud.
Naabritega saame aga hästi läbi, ning isegi uusi maju on ehitatud juurde.
Üsna lähedal asub ka Kunda karjäär, kus suviti saab käia suplemas ning ka kala püüdmas. Suvel on kogu karjäär kalamehi täis, igal nurgal leidub mõni kala huviline.
Ühel teisel põllul maantee ääres, kus kunagi olid lehmad, asub üks suur kivi, mälestusmärk. Ilmselt on see põllumeestekivi, neid leidub ju kõikjal.
Nagu ma ennem mainisin asub minu küla lähedal Kunda jõgi, kus on hea kanuutamas käia. Mina ise sinna ujuma minna ei julge, aga mu koer käib küll hea meelega end suvel jahutamas.

# data[].attributes.body
Minu (Lisete) isa sündis Pandiveres. Ta elas seal vaid paar aastat ning siis kolis ta koos oma vanematega Väike-Maarjasse. Mu isa mäletab, kuidas Pandiveres on väga ilus loodus ning suured ja laiad põllud. Põllud muutuvad suvel heinast kuldseks ning metsad roheliseks. Väike-Maarjas on ta veetnud rohkem oma lapsepõlvest. Väike-Maarja rahvamajas toimusid erinevad kontserdid, teatrietendused ja muud üritused. Isa ema oli Väike-Maarjas maanaiste seltsis ning neil olid erinevad sündmused. Ma mäletan väga hästi, kuidas vanaema mind ühe korra väiksena endaga maanaiste seltsi kokkusaamisele kaasa võttis ning see oli väga tore sünmus. Me grillisime lõkkeplatsil ning nad rääkisid oma mälestustest erinevaid lugusid. Nad uurisid ajalugu ja veetsid aega koos. Neil oli ka oma tantsurühm, millega nad rahvamajas esinesid. Väike-Maarjas on väga tore kogukond ning seda tasub kindlasti uudistama minna.

# data[].attributes.location_name
Miila seltsimaja, Miila tee, Miila, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Miila seltsimaja, Miila tee, Miila, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Miila seltsimaja, Miila tee, Miila, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Mina (Lisete) elan Miila külas. See on pisike küla Lääne-Virumaal. Miilas asub seltsimaja, kus toimub igal aastal jaanipäev, vastlapäev ja palju muid tegevusi. Ma olen juba lapsest saati osalenud erinevatel üritustel, mis seltsimajas on toimunud. Siin on ka väga tore külarahvas, kes kõik osalevad erinevatel ühistel üritustel. Ma olen sünnist saati elanud Miilas. Miilas saab aastaringselt looduses jalutamas käia. Kevadel on metsast kuulda linnulaulu. Sügavamal metsas asub soo ning sa võid ka kohata erinevaid metsloomi. Kui suvi hakkab lõppema, siis on mets täidetud erinevate marjade ja seentega. Miilas on vaikne ja rahulik keskkond ning ma soovitan seda kord elus külastada.

# data[].attributes.body
Kunda on linn Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. See asub Kunda jõe suudmealal.
Kunda sai aleviõigused 1920. aastal, kui aleviga liideti Lontova, rannaküla Maagerand ja Lähta moonaküla. 1. maist 1938 on Kundal linnaõigused.
Kundas mõõdeti 2014. aastal Eesti absoluutne maikuu soojarekord 33,1 kraadi. Linna järgi on nimetuse saanud ordoviitsiumi Kunda lade. Kundas tegutseb Kunda ühisgümnaasium ja Kunda lasteaed Kelluke.
Tegutsevad Viru-Nigula valla muusikakool ja Viru-Nigula valla kultuurikeskus. Linnas asub veel Kunda linnaraamatukogu.
Endise Kunda tsemendivabriku kontorihoones on avatud Kunda tsemendimuuseum.
Kundas on ka spordikeskus kus on erinevad saalid ning ujula.

# data[].attributes.body
Uhtna on väike alevik Lääne-Virumaal, Rakvere vallas.  Pooled meist on elanud terve oma elu elanud Uhtnas. Uhtnas oleme käinud kõik lasteaias ja põhikoolis mis on meile väga kallid ning kus on palju mälestusi ja toredaid hetki veedetud. Uhtnas on veel palju erinevaid asutusi näiteks: raamatukogu, viljakuivati, saeveski. Meie alevikus on ka uus arendusi, praegu on valmimas Linnukaare elamuraajoon. Uhtnas leidub ka palju mittetulundusühinguid, kõige tuntum neist on MTÜ Uus Uhtna mis tegeleb spordi ja teiste ürituste korraldamisega meie alevikus ning vallas. Uhtnas on väga salliv kogukond kus on üle 300 inimese.

# data[].attributes.body
Sonda on alevik Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli alevik Sonda valla halduskeskus. Sondas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 425 inimest. Minu (Elis) isa, vanavanemad ja lähisugulased  on kõik sündinud, kasvanud ja elanud Sondas. Sondas on meil oma maja kus käime väga tihti. Kevadel kasvavad meie maja ümber ilusad kevad lilled ning on kuulda meie metsast linnulaulu. Suviti lähevad lehte meie maja ümber olevad puud, päike sillerdab väikese maja küljepeal asuva tiigi veega. Sügisel on põõsad marjadest puhmas, puud on kaetud maitsvate õunte, ploomide ja kirssidega millest saab valmistada moosi, kompotti ja mahla.

# data[].attributes.body
Arno Kasemaa oli eesti õpetaja, koorijuht ja prosaist, kes elas aastatel 1915-1999.
Ta sündis Karepa külas Virumaal väiketaluniku pojana. Alghariduse omandas ta Karepa ja Selja algkoolis, hiljem õppis ta aga Kunda Õhtukoolis. Peale seda lõpetas ta 1957. aastal Rakvere Töölisnoorte Keskkooli.
Kolma aastat töötas Kasemaa Käsmus tollivalvurina. Ta jõudis ka olla Käsmu kalakokkuosstupunkti juhataja, Käsmu algkooli juhata kohusetäitja, Karepa rahvamaja juhataja, Rakveres laulmisõpetaja ning Kiltsis ajaloo, geograafia ja ka laulmisõpetaja.
Ta juhendas nii ansambleid, lavastas näidendeid, estraadistseene ning seda siis nii koolis kui ka rahvamajas.
1938. aastal algas tal koori.ja ansamblijuhitöö, mille käigus ta asutas Karepa noorte mmeeste ansambli. 1969. aastal seadis ta sammud Väike-Maarjasse, kus ta siis alustas sealse segakoori juhatamisega. Alates 1974. aastast moodustasid Kiltsi, Väie-Maarja ja Rakke koos kokku kolmikkoori.
1975. aastast hakkas ta osalema segakoori Helin koorijuhina kõikidel maakonna laulupidudel, ülevaatustel jne. Kasemaa ise aga oli teine tenor vabariiklikus õpetajate meeskooris. Tema tuntumateks romaanideks on kujunenud näiteks: "Rannamännid", "Oli see armastus?", "Maa ja armastus" ja paljud teisedki. Samuti on tema enese loodud ka muinasjutt-näidendid "Põhjamaa" ja "Tornlinnus Vao ".
Kuskil keskea paiku alustas ta ka raamtute kirjutamist ning väljaandmist.
1999. aastal 18. märtsil Kiltsis ta suri ning maeti Kunda vanale kalmistule.

# data[].attributes.body
Johannes Hiiemets oli Väike-Maarjas tuntud pastor eelmisel sajandil. Samuti oli ta ka muidu Eesti haridustegelane ja kirjamees.
Ta sündis 1904-ndal aastal Narvas. Õppinud on ta nimelt Mustvee alg-ja täienduskoolis. Juba 16-aastaselt asus ta Lutheri vabrikusse lihttööliseks. Peale selle on ta veel töötanud ka kontorites ja sõjaministeeriumi ametnikuna. 30ndatel aastatel jõudis Hiiemets ka lõpetada Tartu Ülikooli usuteaduskonna. Peale lõpetamist asus ta elama aga Väike-maarjasse, kus ta asus gümnaasiumis usu-ja ajaooõpetaja ametisse. Kusjuures ta oli Väike-Maarjas nimelt esimene õpetaja, kes oli eestlane.
Õpilastele ta õpetajana väga meeldis, kuid nende vanematele oli ta aga miski pärast vastumeelt. Ilmselt vanem põlvkond polnud vist temasuguse isiksusega väga harjunud.
Ta jõudis olla ka Rõuge koguduse pastor ning ka EELK Väike-Maarja koguduse õpetaja.
1932 aastal omandas ta magistrikraadi ning ta võeti vastu kui edasõppijana usuteaduskonna kiriku loo õppetoolis. Selle aja jooksul suutis ta valmis kirjutada ka üsna mitu raamatut pühakutest, märtritest ja kirikuisadest: "Aurelius Augustinus", "Assissi Franciscus", "Thascius Caecilus Cyprianus", "Martin Luther" ja paljud teised.
1941. aastal lahkus ta Väike-Maarja õpetaja kohalt ning seda juba omal soovil ja tahtel. Pärast seda ta kolis perega Tartu, kus asus tööle siis sanitaar-epidemioloogiajaamas instruktorina, kuni 27. juunil sai ta võimude poolt vangistatud. Tänu sellele jäi ta doktoritöö ka kaitsmata.
Tartu vanglast saadeti Johannes Hiiemets edasi Kirovisse, kus ta pärast karistuse määramist umbes aasta hiljem 24. aprillil 1942. aastal ka hukati raske reumahaigena.

# data[].attributes.location_name
Väike-Maarja kalmistu, Pikk, Väike-Maarja, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Väike-Maarja kalmistu, Pikk, Väike-Maarja, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Väike-Maarja kalmistu, Pikk, Väike-Maarja, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Jakob Tamm oli eesti luuletaja ja üks tuntumaid eesti valmikirjutajaid.
Ta sündis Tartumaal Vastse-Nõo vallas Mõtskülas sulase pojana, õppis Koopsi ning Kirepi vallakoolis ja Tilga vene kirikukoolis, Tartu II Õpetajate Seminaris.
Alates 1883. aastast oli õpetaja Adaveres ja Pilistveres, 1890–1893 Aleksandrikoolis Põltsamaal. Alates 1893. aastast kuni surmani oli Jakob Tamm Väike-Maarja kihelkonnakooli juhataja. Seal õppis tema käe all ka A. H. Tammsaare.
Jakob Tamm on kirjutanud Ebavere mäele pühendatud luuletused.
Avaldas luulet, sealhulgas rohkesti eepilisi lugulaule ja ballaade, mis oma aja taustal olid mõjukad hariduse, rahvusliku meelsuse ja kirjandusliku kultuuri arengu seisukohast. Tõlkis vene ja saksa kirjandust.

# data[].attributes.location_name
Kiltsi mõis, Liivaküla, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Kiltsi mõis, Liivaküla, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Kiltsi mõis, Liivaküla, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Kiltsi mõis on rüütlimõis Virumaal Väike-Maarja kihelkonnas. Kiltsi mõisa on esmamainitud 1466. aastal. Ilmselt 14. või 15. sajandil rajati mõisa Kiltsi vasallilinnus, mis Liivi sõjas purustati.
15.–16. sajandil kuulus mõis Wrangellidele, 16. sajandi teisel poolel kuulus Kiltsi Gilsenitele, kelle nimest pärineb ka saksakeelne rööpnimi Gilsenhof.
1911. aastal, Alfred von Uexküll-Gyldenbandile, kes oli ka mõisa viimane võõrandamiseelne
Keskajal asus mõisas väike Kiltsi vasallilinnus, mis hävis Liivi sõjas.
1790. aastatel rajati linnuse varemetele varaklassitsistlikus stiilis härrastemaja.
Linnusele viitavat raskepärast arhitektuuri leevendavad kaks poolkaarekujulist tiibhoonet. Mõisahoone frontooni kaunistab Benckendorffide ja Brevernide suguvõsavapp.
1920. aastast alates asub lossis kool.

# data[].attributes.location_name
Rohu raketibaasi raketiangaarid, Avispea, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rohu raketibaasi raketiangaarid, Avispea, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rohu raketibaasi raketiangaarid, Avispea, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Kadila ja Rohu raketibaasid asub Lääne-Virumaal, Väike Maarja vallas. Kadila ja Rohu baasid olid Nõukogude ajal ühed suuremad ja salajasemad militaarobjektid Eestis. Need olid stardipunktiks tuumalõhkepeadega rakettidele, mille tegevusraadius ulatus 2000 km. Nüüd on seal kümnete ruutkilomeetrite suurune metsakasvanud ala.
Rakette hoiti hiiglaslikes betoonangaarides, millest mõned on veel säilinud. Jälgi leiab hoonetest, stardiväljakutest, kütusehoidlatest ja betoonteedest, mida mööda veeti lahinguvarustust ja rakette stardipaikadesse. Baase ümbritses kõrgepinge all olev okastraataed. Baasid jäeti maha 1980. a, sest kasutusele võeti uut tüüpi raketid.

# data[].attributes.location_name
Väike-Maarja Kirik, Tamme, Väike-Maarja, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Väike-Maarja aleviku Eesti Vabadussõjas langenute mälestussammas asub Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarjas kirikumõisa pargis, kiriku lähedal. Mälestussamba kavandi ja kivitöö tegi Tartu kiviraidur Jugar-Hütt. Mälestussammas avati 14. juunil 1925.
Väike-Maarja mälestussammas oli üks suuremaid Vabadussõja mälestussambaid. 1940. aastal lõhuti samba alumine osa, kaks ülemist osa jäid terveks. Saksa okupatsiooni ajal, 21. oktoobril 1942 pandi sammas oma kohale tagasi. 1944. aastal purustati sammas uuesti. Säilis üks tükk, mida kasutati taastamisel õige materjali ja kivitöö valimisel. Sammas avati uuesti 23. juunil 1991 originaali täpse koopiana.

# data[].attributes.body
1896. aastal Väike-Maarja Põllumeeste Selts pidas oma koosolekuid kuni 1912. aastani põhiliselt Vao vallamajas (praegu Pikk 8), kuid sealne kohtusaal hakkas järjest kasvavale liikmeskonnale kitsaks jääma.
Veelgi halvem oli olukord pidude korraldamisel, sest siis tuli veerand niigi ahtast ruumist jätta lava tarvis. Nõnda tekkis juba sajandivahetuse paiku mõte seltsile oma maja ehitada, kus oleks saanud koosolekuid läbi viia, pidusid korraldada, proove teha ja muidki üritusi korraldada. Asja tegid algul lootusetuks finantseerimisraskused, aga veelgi enam ehituskrundi puudumine. Kuulus ju kogu maa Väike-Maarjas Kaarma, Ärina ja Müüriku mõisale ning Väike-Maarja kirikule. Mõisad olid oma valdused Väike-Maarjas juba kas ise hoonestanud või ära müünud, Väike-Maarja kirik kui suurim maaomanik alevikus aga keeldus kategooriliselt kellelegi jalatäitki loovutamast. 1910. aastal omandas selts enampakkumisel Lurichi päranditompu kuulunud 30 ha suuruse Sandhofi talu Väike-Maarja lõunapiiril 8331 rubla eest.
6. veebruaril 1911 tehti põhimõtteline otsus seltsimaja ehitamiseks ja valiti projekti koostamise komisjon (Märt Meos, Jakob Liiv ja Andres Allast). 12. juunil 1911. aastal Tehti otsus plaan seltsimaja ehitamiseks ära tellida ja asjaajamine M. Meose hooleks jätta. Komisjon käis tutvumas Vaivara ja Narva seltsimajaga ning M. Meos üksinda veel Tartus ja Valgas – kõikjalt toodi kaasa plaane, mille põhjal koostati nõuded Väike-Maarja seltsimaja tarvis.

# data[].attributes.location_name
Väike-Maarja kalmistu, Pikk, Väike-Maarja, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Väike-Maarja kalmistu, Pikk, Väike-Maarja, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Väike-Maarja kalmistu, Pikk, Väike-Maarja, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Johann Kotli on sündinud 9. augustil 1853. Johann Kotli on olnud koorijuht Maarja-Magdaleenas, Laiusel ja Väike-Maarjas. Väike–Maarja köster 1893.aastast, tegev ühtlasi põllumajanduse alal seemnesortide arendajana ja peedi- ja naerikasvatamise levitajana. Tema juhtimisel loodi Väike-Maarja Põllumeeste Selts, millest kasvasid välja Tuletõrje Selts, Laenu-Hoiu Ühisus ja Tarvitajate Ühisus. Kotli avaldas ka ajalehtedes ridamisi Väike-Maarja teemalisi artikleid. Ta organiseeris 1894.a Ebavere mäe jalamil suure kontserdi, nn. 75-aastase priiuse mälestuspeo. Johann Kotli suri 12.märts 1940 86-aastasena Väike-Maarjas.

# data[].attributes.location_name
Väike-Maarja Kirik, Tamme, Väike-Maarja, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Väike-Maarja Kirik, Tamme, Väike-Maarja, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Väike-Maarja Kirik, Tamme, Väike-Maarja, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Väike-Maarja kirik on kirik Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Väike-Maarjas.
Kirik on pühitsetud neitsi Maarjale ja on ehitatud 1346. aastal, Taani kuningas Valdemar IV korraldusel kindluskirikuna seal varem asunud kabeli asemel.
Algselt Simuna kiriku abikirikuna tegutsenud kirik sai peakirikuks, pärast Väike-Maarja kihelkonna eraldamist iseseisvaks 14. sajandil.
Kirikuõpetaja  Ludwig Fankhaeneli ajal (1872–1892), tehti kirikus 1873. aastal suuremad uuendused, mille käigus lammutati kiriku sissekäigu juures olnud ehitis ning avastati "kiriku ukse kõrvalt, paremal pool surnukeha sissemüürituna. Kiriku tagaseinas 3 pealuud sissemüürituna ja kiriku põranda alt 2 muumiat, mis täiesti alles olid".
Kiriku seinamüürid on üsna paksud (keskmiselt 2,4 m). Torni lõunaseina kõrval on pseudovõlvlaega müüritrepp. Kahel pool torni on lääneseinas (paksus 3,3 m) piiluavaga laskekamber, piiluavad on ka torni neljal ülakorrusel.
Väike-Maarja kirik on tunnistatud kultuurimälestiseks nr 16107. 2004. aastal tehti kiriku siseruumides üldremont ja 2005. aastal renoveeris Ago Tint oreli.
8. augustil 2010 kiskus äikesetorm kiriku tornikiivri lahti ja see kukkus eesti kabeli peale, nii et katus sai tugevasti kahjustada. Kirik sai uue tornikiivri 16. mail 2012. Lõplikult valmis see 28. juunil 2012.

# data[].attributes.location_name
Jakob Liiv monument, Väike-Maarja, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Jakob Liiv monument, Väike-Maarja, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Jakob Liiv monument, Väike-Maarja, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Jakob Liiv sündis Alatskivil 28. veebruaril 1859. Ta on luuletaja Juhan Liivi vanem vend.
Peale Kodavere kihelkonnakooli lõpetamist tegi ta vallakooli õpetaja eksami. Algul töötas ta õpetajana või vallakirjutajana Varnjal, siis Avispeal.
1901 asus ta elama Väike-Maarjasse. Algul oli ta teemajapidaja, siis avas raamatupoe. Väike-Maarjas oli ta üks initsiaatoritest Põllumeeste Seltsi maja ehitamisel, siin ta kirjutas ja ka lavastas näidendeid, oli aktiivne seltsitegelane ja hea kõnemees.
1913 kolis Jakob Liiv Rakverre. Siin töötas ta pangaametnikuna, toimetas ajalehte "Rakvere Teataja". Aastatel 1919-1921 oli ta Rakvere linnapea (hiljem ka linnavolikogu liige). Peale linnapeaametit töötas ta Rakveres ka kooliõpetajana kuni aastal 1926, kui ta läks pensionile. Tema initsiatiivil asutati Rakvere teater.
Jakob liiv suri 17. jaanuaril 1938 ja maeti Rakvere linnakalmistule.
Monument avati 25. septembril 1938.

# data[].attributes.location_name
Vao tornlinnus, Vao village, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Vao tornlinnus, Vao village, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Vao tornlinnus, Vao village, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Vao vasallilinnus asub linnus Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Vao külas. Tornlinnus on rajatud 14. sajandi lõpus või 15. sajandi alguses Wackede aadlisuguvõsa poolt. Ruudukujulise põhiplaaniga neljakorruselise tornehitise igal korrusel on üks ruum.
Esimene ehk keldrikorrus on maa all ning seal hoiti toitu ja muud moona. Sissepääs keldrisse peaukse kõrvalt on ilmselt hilisema päritoluga.
Kaks alumist korrust on võlvlagedega. Ruudu küljepikkused on enam-vähem võrdsed 9,6–10,1 m, kõrgus keldripõrandast karniisini 13,1 m. Seinte paksus on allkorrusel on 1,3–2,4 m, ülakorrusel umbes 1 m. Linnus oli rajatud kaitseehitisena, seda on näha kõrgest sissepääsust ja idaküljel paiknevast ja riivpalgiga suletavast ukseavast.
Linnus oli mõisa peahoonena kasutusel kuni 1770. aastateni.
Tornlinnus on väga hästi säilinud, see restaureeriti 1986.
Tornlinnuse sees on Vao tornlinnus-muuseum

# data[].attributes.body
Väike-Maarja kihelkonna naise ja neiu põhirõivastusse kuulusid särk, seelik, käised, kampsun, vöö, sukad, jalanõud ja ehted. Abielunaised pidid kandma peakatet ja põlle. Neiud põlle ei kandnud ning käisid palja pea või rätikuga, pidulikul puhul kandsid nad peas pärgasid.
Särgid: pikkade või küünarnukkideni ulatuvate varrukatega ja varrukateta.
Seelikud: poolvillased, pikitriibulised.
Käised: valged, kaunistatud ühe- või mitmevärvilise lilltikandiga.
Vöö: linasest materjalist, kirivöö.
Peakate: pärg, linuk, tanu, pottmüts.
Põll: villased, valged värviliste pealeõmmeldud või sissekootud triipudega.
Kampsun: villasest või linasest kangast, tavaliselt valged.
Ülerõivad: pikk-kuub, suurrätt.
Jalakatted: jalarätid, sokid, säärised, sukad.
Jalanõud: viisud, pastlad, kingad.
Kindad, kotid ja ehted.

# data[].attributes.location_name
Emumäe vaatetorn, Emumäe, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Emumäe vaatetorn, Emumäe, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Emumäe vaatetorn, Emumäe, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Emumägi, Pandivere kõrgustiku ja Põhja-Eesti kõrgeim koht; absoluutkõrgus 166 m ü.m, suhteline kõrgus 79 m. Koos põhjapoolse Tammiku mäega moodustab Emumägi 12 km pikkuse kõrgendiku (Salla voor), kus on rohkesti järsuveerulisi orge, lohke, oose, mõhnu ja sölle. Mäelt avaneb kauneid vaateid idapoolsetele metsadele ja läänes laiuvale kultuurmaastikule. Ümber Emumäe toimub traditsiooniline Emumäe jooks. Muistendi põhjal on Emumägi tekkinud Kalevipoja hobuse poolt praeguse Peetla raba asukohast üles kraabitud mullast. Emumäe ja ümbritseva maastiku kaitseks on moodustatud Emumäe maastikukaitseala.

# data[].attributes.location_name
Ontika paekallas, Ontika, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Ontika paekallas, Ontika, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Ontika paekallas, Ontika, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.body
Panga kivimid on tekkinud Kambriumi ja Ordoviitsiumi ajastul (570–470 miljonit aastat tagasi). Panga alumise osa moodustavad savid, liivakivid ja argilliidid, nende peal lasuvad suhteliselt õhukese kihina dolomiidid ja lubjakivid, mis vastupidavamatena moodustavad etteulatuva karniisi. Ontika paekaldal asuvad nii Põhja-Eesti pankranniku kui ka Baltimaade kolm kõrgeimat juga: Valaste (30,5 m), Saka ja Karjaoru. Nad ei ole looduslikud, vaid asuvad kuivenduskraavide suudmetes, mis on enamasti rajatud 19. sajandi keskpaiku ja süvendatud 1960. aastatel.

# data[].attributes.location_name
Pandivere kõrgustik, Emumäe, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Pandivere kõrgustik, Emumäe, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Pandivere kõrgustik, Emumäe, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Kõrgustiku jalam on merepinnast umbes 80, nõlv 80–100 ja keskosa üle 100 meetri kõrgusel. Pandivere erineb Lõuna-Eesti kõrgustikest lauge pinnamoe poolest. Pandivere pinnakate on õhem ja geoloogiline ehitus lihtsam kui lõunapoolseil Eesti kõrgustikel. Pandivere kõrgustikul ja Kesk-Eesti tasandikul on Eesti parimad mullad. Viljakad mullad on kõrgustiku suurim loodusrikkus. Kõrgustiku lõunaosa on põhjaosast metsasem ja rabarohkem, näiteks Emumäe jalamil asuv Peetla raba. Peale ooside, mõhnade ja voorte esineb Pandivere kõrgustikul ka sandur- ja glatsiofluviaalseid deltasid. Pandiveres asub ainus kõrgustiku ilmajaam Eestis, mis on pikka aega katkemata siiani töötanud.

# data[].attributes.body
Uljaste järv on järv Ida-Virumaal, mis on umbes 60ha suurune. Suurim mõõdetud sügavus ulatub kuni 5.6 meetrini ning järv ise asub kuskil 60 meetri kõrgusel merepinnast. Uljaste järv on üpris nõrga läbivooluga. Kujult on ta, aga piklik ning natukene ka sopiline. Järve ennast ümbritseb Uljaste raba ning ka soo, mille põhjaosas asub kaunis okasmets. Sellest järvest umbes sadakond meetrit eemal asub, aga Soojärv, mida leidub ka rabas.
Kaldad on tal kohati järsud, liivased, kruusased ning ülestõusvad.
Nagu ennem juba mainitud sai on läivool nõrk ning vesi rohekaskollakas, põhi aga valdavalt liivane. Vees olev taimestik on vähene ning liigivaene. Domineerivad liigid on vesilobeelia, järvlahnarohi ning männivetikas.
Kaladest on võtnud võimsust ahven ja särg. Isegi päris ilusaid latikaid võib järves kohata. Särjed on seal ka siiski päris ilusad suured ja rasvased. Õngekonksu otsa võivad sattuda ka veel sellised huvitavad tegelased nagu koger, haug, koha, angerjas, forell, linask, peipsi rääbis ning ka võldas. Nendest viimane on aga päris haruldane kala, mida leidub vähestes kohtades. Samuti elutsevad seal ka jõevähid, kuid neid siis vähesel määral. Lindudest on nähtud ainult vihitajat ja piilparti.

# data[].attributes.body
Viru lavamaa on suurim pinnamoe vorm Kirde-Eestis, mis hoomab enda alla Soome lahe raannikumaad ja ka Alutaguse madaliku vahelise maa. Maastikuliselt on see lavamaa justkui tasane paepllatoo, mille jõgedel esinevad kosed ja joad. Samuti leidub seal ka üksikuid oose, otsamoreene, jugasid kui ka karstialasid. Sealt laskuvad joad pole kuigi suured enamik nüüdisaja sänge on tekkinud hoopis vanadesse orgudesse.
Sealsetest lisajõgedest kõige reostatum on Purtse lisajõgi Kohtla jõgi. Kuid ainus suurem järv Viru lavamaal on Uljaste järv.  Narva lähistel, Kosel ja Ahtmes, leidub ka elektijaamade tuhajärvi, mis võtavad enda alla üle 2000 ha. Tänu nüüdseks suletud kaevandustes on tekkinud kaks maa-alust järvi pärast vee väljapumpamise lõpetamist.
Seda lavamaad katab leostunud muldadega paksema pinnakattega pae-ja moreenitasandik. Moreenitasandikel paiknevad valduvalt põllumaad. Üle kogu lavamaa leidubnii palu - kui ka segametsi. Suured metsad asuvad Sonda ja Uljaste ümbruses ning ka Jõhvi ja Toila vahel.
Kuskil veerand alast hõlmavad ära sood. Enamik soodest asuvad klindi servast pigem lõunapool. Nendest kõige suuremad on Kuresoo, Satsu soo ja Voorepera. Osa soodest on aga kuivendatud, mis on juhtunud põlekivi ja turba tootmise tagajärjel.
Lavamaa tasast idaosa katavad langatuslohud, mis on kuskil 2m sügavused. Osa neist on täitunud veega ning sealne mets on hävinud. Õnneks siiski metsamaad on seal kuskil 50% kuigi ikkagist seda on veidi vähe.

# data[].attributes.body
Karstiala on Eesti kõige suuremaks sellistest, kus aluspõhi on kaetud pinnakattest. Uhaku karstialal neeldub Erra jõgi maa alla, tulles uuesti allikatena päevavalgele Purtse jõe ääres. Nii jõe neeldumist kui ka maaaluste vooluveede kohti tähistavad maapinnal suured karstilehtrid. Huvitav on see, kui suur on kurisute arv 1 km ulatuses. Suurim neist on Suurhaud.
Suurvete ajal voolab vesi üle Suurhaua ja langeb vahutava joana kanjonitaolisse jõkke, mis suundub Lüganuse küla poole, ja on suurem osa aastast kuiv. Teiseks iseärasuseks on see, et karstilehtrid, mis tähistavad maa-aluse jõesängi, esinevad ahelana, millest osa liitudes on moodustanud Pikkhaua. Osa karsti lehtreid on nii sügavad, et ulatuvad maa-aluse jõe madalaima tasemeni ja nende põhjas on alati vett.

# data[].attributes.location_name
Kurtna järvestik – Eesti järvederikkaim ala, Vasavere, Ida-Viru County

# data[].attributes.headline
Kurtna järvestik – Eesti järvederikkaim ala, Vasavere, Ida-Viru County

# data[].attributes.subject
Kurtna järvestik – Eesti järvederikkaim ala, Vasavere, Ida-Viru County

# data[].attributes.body
Kurtna asub Ida-Virumaal, Illuka vallas. Kurtna on siis Eesti suurim järvistu, kuhu kuulub ligi 42 järve. Suurik neist on Konsu järv. Järved on tekkinud termokarstililselt ehk igikeltsa laigulise sulamise teel. Neist saavad alguse ka kaks jõge Vasavere jõgi ja Mustjõgi.
Järvi ja neid ümbritsevat nõmmemetsa kaitseb Kurtna maastikukaitseala,mis on loodud 1987.aastal. See hõlmab ligi 2500hektarit kogu maastikuala pindalast.
Mõnedest järvedest võib leida haruldasi taime nagu näiteks vesilobeelija ja järv-lahnarohi.
Aastatega on aga järvede veetase langenud põlevkivikaevanduste ja rabade kuivandamise tõttu. Langus on kuskil 1-7 meetrit peaaegu, et igas järves. Samuti on ka vee välja pumpamine veekogudest veelanguse riskiteguriks. Enamasti siis pumbatakse vett Kohtla-Järve keemiatööstusele ja linnale. Kuid samas pumbatakse kaevanduste vett Nõmme ja Konsu järve. 2006. aastal Liivjärve ääres toimunud tulekahju kahjustas ligi 80 hektarit metsa ning samuti hävitas ka loomade elukohti. Selle kustutamine võttis aega lausa kaks nädalat.
Kurtnal asub ka matkarada, mille unikaalsed vaated pakuvad paljudele külastajatele huvi. Seal saab siis tutvuda erinevate maastiku - ja järvetüüpidega. Kogu rada on kuskil ligi 9km pikk ning saab alguse Nõmmejärve parkimiskohast. Rada on märgistatud siniste värvimärkidega, mis hakkavad külastajatele kergesti silma.
Viimasel ajal on külastajaid häirinud reostus järvedes, mis rikub silmailu kuid on ka ohuks inimestele, külastajatele. Nimelt on siis järvede, näiteks Nõmmejärve, ääres suured prügikonteinerd, mis on üle kuhjatud.

# data[].attributes.body
Valaste juga tekkis maaparandustööde käigus natuke üle 150 aasta tagasi, kui ümbruskonna väikeste soode kuivendamiseks murti paeplatoosse kuni klindi servani 2 m sügavune kraav. 28 meetri kõrgune juga on nii Eesti kui Baltimaade kõrgeim. Juga ei ole looduslik, vaid saab vee Kaasikvälja kuivenduskraavist. Valaste joa vaateplatvormilt avaneb hea vaade maakera 400 miljoni aasta jooksul tekkinud kihtidele. Eriti ilusad vaated avanevad Valastes talvel, kui merelt puhuvad põhjatuuled tekitavad koos veepritsmetega pankrannikul asuvatele puudele jääskulptuure. Valaste matkarada trepistik viib alla joa juurde, kust see kulgeb läbi ürgse metsa kuni mereni ja sealt Ontika kaudu üles pankrannikule tagasi.

# data[].attributes.body
Impaktstruktuur ehk meteoriidikraater on reeglina ümar kraatrisarnane geoloogiline struktuur, mis tekkib kahe taevakeha kokkupõrkel suurema tahke pinnaga taevakeha pinnale. Eestis on 6 erivanuselist meteoriidikraatrit, üks neist on Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Simuna meteoriidikraater. Simuna meteoriidikraater on kõige väikseim ja noorim. Kraatri läbimõõt on 8,5 m ja sügavus 1,9 m. Kraater on tekkinud arvatavasti 1. juunil 1937.a, kui atmosfääri sisenenud Viru boliidi üks osa langes Orguse küla metsa. Kraater leiti 1984. aastal. Lehterjal süvendil on vaevumärgatav ringvall. Meteoriidiainest pole leitud ja väheldaste mõõtmete tõttu on kraater hävimisohus.

# data[].attributes.body
Sinijärv on järv Lääne-Virumaal Väike-Maarja vallas. Järv asub umbes 7 kilomeetrit Väike-Maarjast lõuna pool.
See on Eesti kõige selgema veega järv.Järve oletatav läbipaistvus ulatub 15 meetrini, kuigi suurim sügavus järves on vaid 8 m. Suure läbipaistvuse tagavad võimsad allikad. Suurte allikate tõttu ei ulatu veetemperatuur ka suvel oluliselt üle 10-15 kraadi, aga ülemine umbes poolemeetrine veekiht võib olla piisavalt soe ujumiseks.
Biogeenide vähesuse tõttu on välja kujunenud liigirikas ja omapärane taimestik. Kaldad on õõtsikulised, põhja katab järvelubi, millel kasvab lopsakas taimestik. Mändvetikad meenutavad natuke korallimerd.

# data[].attributes.body
Esimesed teated Kohala mõisast (saksa k Tolks) pärinevad 1489. aastast, mil ta kuulus von Wrangellidele. Vahepealsetel sajanditel von Lodedele, von Tiesenhausenitele, von Ungern-Sternbergidele ja von Hastferitele kuulunud mõis oli alates 1801. aastast taas von Wrangellide omanduses. Mõisa viimane omanik enne 1919. aasta võõrandamist oli Sergei von Wrangell.
Mõisa puidust peahoone valmis arhitekt Friedrich Modi projekti järgi 1880te aastate algul. Algselt oli hoone keskelt ühekorruseline, ostest kahekorruseline - 1920-30tel , kooli ajal ehitati ta täiskahekorruseliseks.
Võõrandamisjärgselt oli pikki aastakümneid hoones kool. Kaasajal on mõis eraomanduses toimib majutus- ja toitlustuspaigana, samuti seminaride korraldamispaigana. Nii peahoonet kui ka selle ümbrust on palju korrastatud/restaureeritud.

https://www.puhkuseestis.ee/bw_client_files/puhkus_eestis/public/ss_sightseeing_img/magick.php/3262_7092_kohala-kool-77.jpg?resize(320x250)
https://www.mois.ee/viru/kohala.shtml

# data[].attributes.location_name
Toolse ordulinnus, Toolse, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Toolse ordulinnus, Toolse, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Toolse ordulinnus, Toolse, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Toolse ordulinnus on Eesti põhjapoolseim ja noorim keskaegne ordulinnus, mille ehitusajaks loetakse 1471. aastat ja selle rajajaks ordumeister Johann Wolthus von Herset. Linnus pidi kaitsma sealset Toolse sadamat mereröövlite rüüsteretkede eest. Toolse ordulinnus oli ka Toolse keskus ja Toolse foogti residents. 2004. aastast kuulub Toolse ordulinnus SA Virumaa Muuseumid koosseisu.

Toolse linnuses tehti esimesed konserveerimistööd 1930. aastatel. Virumaa Muuseumid on Toolsel konserveerimistöid teinud 2006. aastast. Selle aja jooksul on konserveeritud väravatorni lõuna- ja põhjafassaadid, hoovide vahelised väravad, müürilõhed. Linnuse läänetorni paigaldati tõmbankrud ning konserveeriti torni müüripragusid ja ühe keldriruumi võlvlagi, mis kaeti ka hüdroisolatsiooniga.

Toolse ordulinnus pakub palju silmailu ning on suurepärane looduse ja mere nautimise koht.

# data[].attributes.attachment_caption
Creator: Tiit Tõnurist Copyright: ©Tiit Tõnurist/Hiiumaa

# data[].attributes.body
Käsmu küla nime on esmamainitud 1453. aastal. Ühes 1524. aasta kohtuprotokollis leiab küla ametlikult olemasolu kinnitust.

Nime päritolu kohta on mitmeid versioone. Käsmu on eesti-soome-rootsi külana kandnud eri aegadel nimesid Kesemo ja Casperwiek. Osa ajaloolasi oletab, et nimi on tulnud sellest, et küla rannakabel ehitati püha Caspari auks.

Võrreldes lähema ümbrusega on meri Käsmu küla kohal suhteliselt sügav, mistõttu said laevad seal randuda. Et ajalooliselt ehitasid oma elamise sinna ja laiendasid küla peamiselt laevakaptenid ja laevaomanikud, siis kutsutakse senini Käsmut kaptenite külaks. Käsmu elanikud olid võrreldes teiste ümberkaudsete küladega pisut jõukamad ja nende majad pisut uhkemad.

Käsmulase peamine toitja oli meri. Kivine ja liivane rannamaa üksi ei tulnud sellega toime. Mõisale maksti renti kalastusõiguse, mitte maa eest. Aastatel 1884–1931 tegutses Käsmus merekool. Koolis õppis nende aastate jooksul kokku 1664 õpilast, neist 64 said kaugsõidukapteniks.

# data[].attributes.location_name
Vihula Mõisa Viinamuuseum, Vihula mõisa tee, Vihula, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Vihula Mõisa Viinamuuseum, Vihula mõisa tee, Vihula, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Vihula Mõisa Viinamuuseum, Vihula mõisa tee, Vihula, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Esimene kirjalik viide Vihula Mõisa kohta pärineb 1501. aastast, mil Vihula (Vyoll) Mõis kuulus parun Hans von Lodele. Tõenäoliselt sai Odvard von Lode,Taanist pärit rüütel ka Vihula piirkonna alade omanikuks ja asutas seal mõisa 12. sajandi lõpus, seega Vihula mõisa ajalugu võib alata juba 300 aastat enne esimest kirjalikku mainimist 1501. aastal
2008. aastal algas kogu mõisakompleksi põhjalik renoveerimine ning 2012. aastaks  restaureeritakse kogu mõis täielikult. Restaureerimise eesmärgiks on maksimaalselt säilitada mõisakompleksi ajaloolist ning looduslikku väärtust, andes samas hoonetele ja kogu mõisa-alale kaasaegse funktsionaalsuse.
Vihula Mõis pälvis mainekal EHA (European Hotel Awards) auhinnagalal väärika tiitli “Parim ajalooline hotell Euroopas 2020”, mis on väga kõrge tunnustus siinsele turismimaastikule.

# data[].attributes.location_name
Tarvas, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Tarvas, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Tarvas, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rakvere ajaloolise nime Tarvanpää järgi valmis linna 700. sünnipäevaks suursugune tarva kuju. Taiese autor on skulptor Tauno Kangro. Pronksist skulptuur on 7,1 meetrit pikk ja koos alusega 5 meetrit kõrge, kuju kaalub 7000kg. Graniitalusel on kirjas kõik kuju jaoks annetanud isikute nimed.
Tarvas ehk ürgveis on veislaste sugukonda veise perekonda kuulunud väljasurnud imetaja, tänapäeva koduveise eelkäija.
Arheoloogilised väljakaevamised annavad tõendust, et taolised loomad on tõepoolest kunagi Rakvere mail elanud.
Tarvas on ka Rakvere sümbol ja käib koos linna loosungiga „Väge täis".
Rakvere Vallimäel avati tarva skulptuur 15. juunil 2002

# data[].attributes.location_name
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Vanimad teadaolevad arheoloogilised jäljed muinasaegse linnuse kohta Rakvere Vallimäel pärinevad 5.–6. sajandist.
Linnuse asukohta on esmakordselt mainitud 13. sajandil. Selle sajandi teisel veerandil hakkasid taanlased Vallimäele lossi ehitama. Samal ajal ilmusid siia esimesed kivihooned, millest mõned on tänaseni säilinud. Kaks esimest poolkeldrit asuvad linnuse idaosas.

Kivimüür, mis moodustab linnuse ümbermõõdu, ehitati 14. sajandi alguses. Mõnel lõigul on seina paksus 2 meetrit. Linnamüüri läänepoolne osa ulatus 7 meetri kõrguseni ja selle tippu ehitati spetsiaalne juurdepääs mäekindluse kaitsjate jaoks. Seejärel suurendati müüri kõrgust.

Linnuse ehitamine jätkus erineval määral kuni 16. sajandini. Selleks ajaks ilmus linnuse põhjaossa konvendihoone ja ehitati kaks nurgatorni. Liivi sõja ajal suurenes lossi pindala 4,5 hektarini. Pärast seda peatati linnuse laiendamine.

20. sajandi alguses viidi linnuse territooriumil läbi esimesed arheoloogilised uuringud. Kaevamised viidi siiski läbi amatöörlikult ja minimaalsete vahenditega. Alles Teise maailmasõja lõpus hakkasid spetsialistid kohapeal tööd tegema. Täpsemalt juhtus see aastatel 1959-1960. Pärast seda on lossi territooriumil veel mitu korda tehtud ulatuslikke teaduslikke töid.

# data[].attributes.body
Sagadi mõis on rüütlimõis mis asub Haljala vallas. Mõisa on esmamainitud 1469. aastal, kui see veel kuulus Risbiteride perekonnale, hetkel kuulub mõisakeskus Riigimetsa Majandamise Keskusele.
Sagadi mõisa ajalugu ulatub rohkem kui 500 aastat tagasi. Tänasel päeval on endised aidad, tallid, meierei, tõllakuur, laudad ja muud hooned saanud endale uued funktsioonid. Sagadis toimivad koos metsamuuseum ja mõis-muuseum, looduskool, hotell ja restoran.
Kompleksi muudab haruldaseks tema terviklikkus: mitmete kõrvalhoonete arv korrastatud teede, alleede, pargi ja tiikidega. Praeguseks on Sagadist kujunenud tuntud loodusharidus-, kultuuri- ja turismikeskus.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere teater on kutseline teater Rakveres.
Lavastusi mängitakse teatri peamajas ja teatri väikeses majas. Peamajas on 405-kohaline suur saal ja väikeses majas black-box-tüüpi saal, kuhu mahub 104 vaatajat. 2016. aasta augustis avati teatrihoone kõrval uusehitisena Teatrikino ja proovisaali hoone.
1940. aasta 24. veebruaril avatud Rakvere Teatri hoone asub Rakvere mõisa pargis ning on kokku ehitatud endise mõisa peahoone, hilisema rahvamajaga. Teatri repertuaaris on eesti omadramaturgiat, maailmaklassikat ja kaasaegset näitekirjandust nii täiskasvanutele kui lastele. Teatrihoones töötavad ka Teatrikohvik, Teatrikino ning kostüümilaenutus.

# data[].attributes.body
Palmse mõis on rüütlimõis Haljala vallas. Palmse mõisa on mainitud juba keskajal, mil Taani kuningas Valdemar II kinkis maa-alad tsistertslaste Tallinna Püha Mihkli nunnakloostri valdusse. Praeguse härrastemaja rajamist alustas Gustav Christian von der Pahlen 1697. aastal Jakob Staël von Holsteini jooniste järgi.
Sümmeetrilise põhiplaaniga kahekorruseline kivihoone sarnanes oma palladionistliku üldlahendusega väga nii Maardu kui ka Aa mõisa härrastemajaga. 1703. aastal rüüstasid Põhjasõjas mõisasüdame Vene väed. Peahoone taastati 1730.aastaks.
Pärast põhjalikke renoveerimistöid näitab Palmse mõis end külastajatele seninägematus ilus. Härrastemaja taga avaneb 1753. a jooniste põhjal rajatud regulaarpark. Mõisas toimuvad põnevad näitused, etendused, kontserdid ja ka pulmad.

# data[].attributes.location_name
Vabadussõja mälestussammas, Lai tänav, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Vabadussõja mälestussammas, Lai tänav, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Vabadussõja mälestussammas, Lai tänav, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakveres tekkis Vabadussõjas langenute mälestuse jäädvustamise mõte 1922.a. Demobiliseeritud Sõjaväelaste Liidu Rakvere Osakonna juurde asutati 23. jaanuaril 1923.a.  "Vabadussõjas langenud virumaalaste kalmuküngaste korraldamise komitee", mis seadis endale eesmärgiks ka ülemaakondliku mälestusmärgi püstitamise Rakverre. Monumendi avamise puhul välja antud brošüüris on kirjas 644 langenu nimed (lahingutes langenud 260, haiglates surnud 176, jäljetult kadunud 99 ja punaste veretöös tapetud 109).
Esimeseks tööks oli komitee arvates korraliku mälestusmärgi püstitamiseks vajaliku 1,5 miljoni marga kogumine. Rakvere linn andis 400 000 marka, Viru maakond 75 000 ja Sõmeru vald 5 000, kuid teised organisatsioonid jäid asjast eemale. Puuduv summa koguti rahva annetustest, pidude ja loteriide korraldamisega.

Mitme võimaliku asupaiga hulgast valiti välja praegune koht. Ka samba kavandeid, mille hulgast valida, oli mitu. Töö otsustati tellida Amandus Adamsonilt, kelle kätte antigi kogu mälestussamba ehitamine.

Ehitustööd toimusid 1925.a. juulis-augustis. Tsementbetoonist samba valmistas ehitusmeister Reinhold Veigel insener Ferdinand Gustav Adoffi juhatusel.

1925. aasta alguses sõitis Adamson isiklikult Itaaliasse, Pistoia linna, pronkskujusid valama. Isiklikult juhtis ta ka kujude ülesseadmist 11. augusti

https://register.muinas.ee/public.php?menuID=monument&action=view&id=27126
http://www.monument.ee/rakvere-linn/rakvere-vabadussoda