# data[].attributes.location_name
Kurtna järvestik – Eesti järvederikkaim ala, Vasavere, Ida-Viru County

# data[].attributes.headline
Kurtna järvestik – Eesti järvederikkaim ala, Vasavere, Ida-Viru County (vägev paik)

# data[].attributes.subject
Kurtna järvestik – Eesti järvederikkaim ala, Vasavere, Ida-Viru County (vägev paik)

# data[].attributes.body
Kurtna järvestik on Alutaguse vallas asuv järvestik, mis on ühtlasi ka Eesti kõige jävederikkam ala. Ligikaudu on Kurtna järvestikul 30 ruutkilomeetril 42 järve. Järvestik on tekkinud liustikujää liiumisel ja sulamisel, millest maha jäänud liiv ja kruus tektasid oosid. See on Eesti kõige unikaalsem järveala. Järvi ümbritseva nõmmemetsa kaitseks on loodud Kurtna maastikukaitseala. Mõningatest järvedest on tuvastatud, et seal kasvab ka haruldasi taimi, näiteks vesilobeelia ja järv-lahnarohi. Järveäärsed alad on saanud populaarseks puhke-ja supluskohtadeks nii kohalike, kui ka kaugemate külastajate seas.

# data[].attributes.body
Muugas on tekkinud ajapikku kogukond, kuhu kuulun ka ise mõningati. Muuga on üsna väike koht Lääne-Virumaal ja siinsed inimesed hoiavad väga kokku. Kõik tunnevad enamjaolt kõiki ja suhted inimeste vahel on head. Üksteist aidatakse alati välja ja pakutakse abi nii nõu kui jõuga, näiteks aidatakse aiatöid teha. Muugas asuvad ka näiteks hobused, keda lubab omanik lahkelt vaatamas ja silitamas käia. Naabrid jagavad omavahel ka oma kasvatatud tooteid, näiteks mett, liha, muna, piima, õunu jne. Külas asub ka mõis, mille ümbruses on võimalik nautida loodust ja ilusat vaadet mõisale. Samuti peetakse ka külasiseselt üritusi, näiteks jaanipäevi. Võib ette tulla, et peetakse ka sünnipäevi.

# data[].attributes.location_name
Poruni jõgi, Kuningaküla, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Poruni jõgi, Kuningaküla, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Poruni jõgi, Kuningaküla, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.body
Poruni jõgi on jõgi Ida-Viru maakonnas, Alutaguse vallas. See on Narva jõe vasakpoolne lisajõgi. Jõgi on üpris pikk, selle kogupikkuseks on 11km. Poruni jõe alguspunktiks on Puhatu soo. Jõe äärt ilustab kaunis Poruni põlismets, mida läbib RMK Poruni matkarada ja mets jääb samuti ka looduskaitsealale. Jõe kaldal asub mitmeid paljandeid. Poruni jõe teeb eriliseks see, et selle orus on säilinud üle 100-aastased puistud, kuhu inimene pole veel vahele astunud. Jõe ümbritsevat metsa ilustavad veel ka 1.5m kõrgused laanesõnajalad ja paks samblakiht puudel. Alamjooksul paljandub jõe põhjas Narva lademe liivakivi.

# data[].attributes.body
Aa rand on liivane supelrand Ida-Virumaal. Aastast 2007 ei ole rand ametlikult avatud, kuid seda kasutatakse endiselt päris palju. Alates 1946. aastast oli Aa rannas Aa pioneerilaager, kus igal suvel veetis aega sadu lapsi. Praeguseks on seal 15 hoonet, mis võivad mahutada kuni 400 inimest. Aa rand on väga ilus paik suvitamiseks.

# data[].attributes.location_name
Oru pargi maastikukaitseala, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.body
Oru park asub Toilas, Ida-Virumaal. Kaunis Pühajõe ürgorus liivakivipangal asuva Oru pargi ja suurejoonelise lossi rajas Grigori Jelissejev, kes oli Venemaa 19. sajandi jõukamaid kaubandusmagnaate. 1935. a ostsid kolm eesti töösturit lossi ja pargi ning kinkisid president Pätsile suveresidendiks. Loss hävis II maailmasõjas täielikult. Hetkel saab hästi hooldatud pargis ringi jalutada, näha erinevaid puu- ja põõsaliike, hõbeallika koobast ning nautida vaadet merele. Seal võib näha kõrget paekallast, jõelammi, terrassidena tõusvat oruperve pangajärsaku serval, loopealset ja sügava liivase põhjaga kaldanõva. Oru park on Põhja-Eesti üks liigirikkaim, maastikuliselt vaheldusrikkaim turismipaik.

# data[].attributes.body
Inju on küla Vinni vallas, kus ma ka kohati elan. Siin on oma grupp inimesi, kes kokku hoiavad ja üksteist toetavad. Elame külast veidi väljas, kuigi siiski suhtleme küla inimestega nagu omad. Küll tagastame kadunud kasse ja koeri, käime kringlitega üksteisel ukse taga ja veedame lihtsalt aega. Injus on ka üks kogukonna vastane liige, kes on juhuslikult koer. Käib terroriseerimas väikseid lapsi ja jalgrattureid, ise olles alla põlve kõrguse.

# data[].attributes.location_name
Vana-Vinni, 46640 Lääne-Viru maakond, Eesti

# data[].attributes.body
Vana-Vinni karjäär asub Vana-Vinni metsade vahel. See on inimloodud, kuid väga ilus paik. Karjääri ümbritsevad künkad nii looduslikud kui tehis. Karjääri taheti muuta inimestele kättesaadvamaks, et seal ujumas käia. Siiski jäi see plaan poolikuks, sest kardeti, et see on liiga ohtlik. Käin siiski suviti seal sõpradega aega veetmas ja vahest ujumas. See ei ole keelatud seal ujumas käia ning päris tihti on seal kohata ka kohalikke sulistamas. Pilt on aastast 2012 ning karjäär on tõsiselt palju sellest ajast muutunud. Vahepeal oli ka aeg, kus see oli kinni kasvamise ääre peal, sest veetase langes nii madalale ning taimed võtsid üle. Praeguseks on karjäär taas ujutav, kuid väga savine, mis teeb vette mineku raskeks. (Kaotasin kord oma crocsi savisse ära ning pidin oma kätega seda välja kühveldama)

# data[].attributes.body
Sõmeru maaelufestival on iga-aastane, tavaliselt mai lõpus, Sõmeru keskusehoone juures toimuv laat. On esinejad, kohvikud, loomad ja palju muud. Külastajatele on sissepääs tasuta. Sõmeru maaelufestivali on korraldatud alates 2012-st aastast. Olen juba tatist saati seal pea iga aasta oma perega käinud, kas siis esineja või külastajana. Olen nendelt üritustelt kogunud palju mälestusi ja ka sõpru. Laat on korraldatud selleks, et saada inimesed maale.

# data[].attributes.location_name
Ontika paekallas, Ontika, Ida-Viru County

# data[].attributes.body
Ontika paekallas on Põhja-Eesti pankranniku võimsaim osa – umbes 20 km pikkune katkematu paekivijärsak mererannikul Sakalt Toilani. Ontika kohal saavutab pank suurima kõrguse – 56 m. Panga kivimid on tekkinud Kambriumi ja Ordoviitsiumi ajastul (570–470 miljonit aastat tagasi). Panga alumise osa moodustavad savid, liivakivid ja argilliidid, nende peal lasuvad suhteliselt õhukese kihina dolomiidid ja lubjakivid, mis vastupidavamatena moodustavad etteulatuva karniisi. Ontika paekaldal asuvad nii Põhja-Eesti pankranniku kui ka Baltimaade kolm kõrgeimat juga: Valaste, Saka ja Karjaoru. Nad ei ole looduslikud, vaid asuvad kuivenduskraavide suudmetes, mis on enamasti rajatud 19. sajandi keskpaiku ja süvendatud 1960. aastatel.

# data[].attributes.body
Valaste juga asub Ida-Viru maakonnas Toila vallas (varem Kohtla vallas) Valaste külas. Umbes 30 meetri kõrgune juga on nii Eesti kui Baltimaade kõrgeim. Juga ei ole looduslik, vaid saab vee Kaasikvälja kuivenduskraavist ehk Valaste ojast, mida kohalikud kutsuvad Suurkraaviks, kuna oja sängi on liigvee ärajuhtimiseks korduvalt laiendatud. Minu arvates on olenemata sellest, et juga pole looduslik see siiski üks väga võimas ja ilus koht virumaal. Kuivenduskraav on suudmes kuni 5 m sügavune. Räägitakse Kraavi Jüri nimelisest mehest, kes olla mitu inimpõlve tagasi Valaste oja kaevanud. Kuid kas vesi juba enne Kraavi Jüri kaevetöid samal kohal looduslikus sängis voolas, seda ei mäletata. Ka Kraavi Jüri kaevetööde aeg on selgusetu. Tartus ilmunud nädalaleht Das Inland kirjutas 1852. aastal, et Chudleigh' merekuurordis ehk Voka mõisa juures olevat 200 jala (60,8 m) kõrgune juga. Paeastang tõuseb Valastel 54,6 m merepinnast kõrgemale ehk kõrgus oli ebatäpne, aga võib oletada, et tekstis mõeldi Valaste juga.

# data[].attributes.body
Rakvere linnapäevad on iga-aastane üritus, kuhu kogunevad kokku pea kõik Rakvere linna elanikud. Üritus on kogunud päris palju populaarsust ja nüüd on see üsna tuntud ka teistes linnades elavate inimeste seas. See on oluline siinsetele inimestele, sest see ühendab meid rohkem kokku ja on ka meelelahutuseks. Rakvere linnapäevadega tähistatakse linna sünnipäeva. Üritus toimub traditsiooniliselt juunikuu teisel nädalal. Traditsiooniliselt toimub üritusel alati näiteks põnnide paraad, laat ja keskväljakul saab vaadata öökino, lisaks sellele toimub veel palju erinevaid sündmusi. Rakvere Vallimel toimuvad alati ka kontserdid. Võtan ka ise iga aasta võimalusel sellest üritusest osa.

# data[].attributes.body
Eelmisel suvel käisin koos oma perega Lammasmäel vaatamas etendust "Robin Hood". Mulle meeldis see etendus päris palju, sest see oli väga heasüdamlik ja kaasahaarav. Eriti kõnetas etendus mind sellepärast et etenduses mängisid ka hobused. Selline kultuuriüritus on ellu kutsutud selleks, et ühendada inimesi ning pakkuda rahvale meelelahutust. Siinsetele kogukondadele on etendus oluline, sest see toob rahvast kokku ning kindlasti loob siinsetele inimestele ka töökohti. Samuti tutvustab vabaõhuetendus publikule kohtasid Virumaal, kuhu igapäevaselt tavainimesed sattuda ei pruugi.

# data[].attributes.body
Koplitaguse küla on väike küla Rakverest umbes 15km kaugusel. Olen siin elanud oma esimestest elukuudest alates. Külal on siin ka oma kogukond. Külas elab küll aktiivselt vaid kümmekond inimest, kuid oleme omavahel väga lähedased ja saame sõbralikult kui mitte öelda hästi läbi. Kogukonnaks oleme kujunenud, sest võtame tihti koos asju ette. Viimasel ajal oleme kokku saanud pigem küla koristamiseks või talguteks. Kõige hiljutisem kokkusaamine toimus vaid nädalake tagasi kui koristasime prügist külavaheteesid.

# data[].attributes.body
Vajangu küla on väike küla, mis asub Väike-Maarja ja Järva-Jaani maantee ääres. Kauges minevikus kuulus see küla Lõpekunna kihelkonna koosseisu, mida peetakse üheks kõige tihedamini asustatud muinaseesti alaks. Arvatakse, et Vajangu oli paik külana juba aastast 1525. Vajangu külas asub ajalooline Vajangu vallamaja, mille nurgakivi pandi 13.05.1900. Samuti asub külas ka rahvamaja (1929a.), kus korraldatakse sünnipäevi ja pidustusi ka tänapäeval. Samuti tähistatakse üritustega ka näiteks jaanipäeva. Kunagi oli külal ka hea ühendus teiste linnadega läbi raudtee, mida tänapäeval enam ei kasutata. Vajangul asub lasteaed ja põhikool aastast 1869.

# data[].attributes.location_name
Kiltsi mõis, Liivaküla, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Kiltsi mõis, Liivaküla, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Kiltsi mõis, Liivaküla, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Kiltsi on alevik, mis asub Väike-Maarja vallas. Alevikus asub Kiltsi mõis, kus asub ka tänapäevani kool. Seal koolis õppisid minu vanavanemad. Mõis on saanud kahjustusi Liivi sõja tõttu, aga tänu renoveerimistöödele, mis toimusid 1784-1790a, on mõis väga heas korras. Mõisas tegutseb kool juba aastast 1920, aga siis tuldi kooli kokku veel vaid paaril korral nädalas, et õppida piiblilugu. Hiljem õnnestus koolil kolida Kiltsi mõisa peahoonesse, kust hakkas toimuma järjepidev õppetöö. Kool on väga eriline, seal asub näiteks laskeavadega spordisaal. Mõis on omale nime saanud oma keskaegsetelt omanikelt. Esimest korda mainiti mõisa 1466. aastal.

# data[].attributes.body
Alutaguse vald on omavalitsusüksus Eestis, Ida-Viru maakonnas, mis moodustati 2017. aastal.2021. aasta alguse seisuga on Alutaguse vallas 4682 elanikku. Valla pindala on 1459 km² ehk asustustihedus on kõigest 3,2 inimest km² kohta. Alutaguse piirkonda asustasid algselt vadjalased, kes aeti sealt ära juba Liivi sõja eel. Seejärel oli piirkond etniliselt mitmekesine. Koha nimi on Alutaguse, kuna Virumaa eestlaste poolt vaadates asus see paik Alu linna taga. Alutaguse piirkonnas on Eesti suurim metsasus. Alutaguse rahvuspark hoiab enda kaitse all Eesti kõige ürgsemat metsa ning paljusid ohustatud liike. Rahvuspargi kõrval on turismimagnetid ka Kuremäe klooster ja Vasknarva ordulinnus.

# data[].attributes.location_name
Toolse ordulinnus, Toolse, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Toolse ordulinnus, Toolse, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Toolse ordulinnus, Toolse, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Toolse ordulinnus on Eesti põhjapoolseim ja noorim keskaegne ordulinnus, mis ehitati aastal 1471. See oli mõeldud Toolse sadama kaitseks mereröövlite rüüsteretkede eest. Mu pere kõige meeldejäävam mälestus on 2012. aasta suve algusest, mil mu onupoeg seal oma sünnipäeva pidas. Kuna linnuse juurde oli ehitatud piraadilaev, mis oli justkui mänguväljak, toimus enamus tegevus seal. See jäi ka viimaseks korraks, sest paar kuud hiljem, süüdati see piraadilaev põlema ning sellest jäi alles vaid vrak.

# data[].attributes.body
Assamalla on umbes 100 elanikuga küla Tapa vallas Rakvere ja Väike-Maarja vahel. Eepose "Kalevipoeg" 17. loos kirjeldatakse ohvriterohket Assamalla lahingut, milles võõrvallutajate vägi puruks löödi. Ei ole teada, kas sealkandis on ka tegelikult selline lahing toimunud, kuid oletatakse, et Assamalla piirkonnas on võinud aset leida lahing muistsete eestlaste ja skandinaavlaste vahel. Praegu on Assmalla kuulsust kogunud Eesti burksipealinnana, sest külas töötab igapäevaselt vähemalt kaks kiirtoiduputkat. Külas asub veel Assamalla raamatukogu ja küla 770 aastapäeva tähistav külakivi. Külas asus ka pildil olev kurepesa, mis on omajagu kuulsust kogunud, kahjuks paari aasta eest kurepesa kukkus korstna otsast alla ja korsten hävitati.

# data[].attributes.body
Väike-Maarja vallas asub väike Vao küla, kust on pärit minu vanavanemad. Külas elab 2020 seisuga 274 inimest. Vao külas asub Vao tornlinnus, millega seoses on minu vanaemal lapsepõlvest mitmeid mälestusi. Tornlinnus oli kunagise Vao mõisa peahoone. Tänapäeval asub seal Vao tornlinnuse muuseum. Linnus on välimuselt ruudukujulise põhjapinnaga ja selle igal korrusel on üks ruum. Tornlinnus on rajatud 14. sajandi lõpus või 15. sajandi alguses Wackede aadlisuguvõsa poolt. Peahoonena oli linnus kasutatud kuni aastani 1770. Siiani on tornlinnus väga hästi säilinud, seda on restaureeritud ühe korra ja seda tehti 1986. aastal.

# data[].attributes.body
Uhtna mõis on esmamainitud 1489. aastal. Mõis kuulus varasematel sajanditel von Taubede ja von Wrangellide suguvõsadele. Eelmisel sajandil oli peamiselt kasutatud mõisa raamatukogu ja näiteringide toimimiseks. Kunagine mõisa tallihoone on nüüd kasutuses poena, kus ma väiksena eriti palju aega olen veetnud. Mu ema on Uhtnas üles kasvanud ning ta mäletab seal toimunuid tantsuringe ja üritusi. Ka mu vanaisa oli väga tihedalt seotud selle mõisaga, olles seal üritustel vabatahtlik. Mina ise sellest väga palju ei mäleta, siiski sai lapsepõlves selle hoovis palju turnitud ja hängitud. Uhtna mõis põles aastal 2012. Peale põlengut on mõisa minek olnud keelatud, sest katus on varisemise ohtlik ja keegi ei ole seda mõisa korrastanud. Siiski on mõisahoovis üleval discgolfi rada ning elu selle ümber elab. Uhtna mõis on hetkel müügis 99 000 euro eest.

# data[].attributes.location_name
Pühtitsa Jumalaema Uinumise Stavropigiaalne Naisklooster, Kuremäe, Ida-Viru County

# data[].attributes.body
Kuremäe Klooster, teise nimega ka Pühtitsa Jumalaema Uinumise Stauropegiaalne Naisklooster asub Virumaal Alutaguse vallas, Kuremäe külas. 1608 a. ehitati Kuremäele õigeusu kabel. 1891. aastal anti luba rajada kabelisse nunnaklooster. Kloostri peakirik ehitati kohta, kus varem oli ehitusjärgus luteri Illuka kirik. Uue kiriku rajamisel kasutati osaliselt Illuka kiriku materjali. See oli esimene Eestisse rajatud õigeusu klooster. Kloostri hooned on püstitatud tervikut silmas pidades: nunnade elumajad, talvekirik-söögimaja, haigla, Jumalaema Uinumise peakirik, värava kellatorn, kool ja võõrastemaja. Kloostriaias kasvab usklike hulgas püha puu tamm, tüveümbermõõduga 4,3 meetrit. Tänaseni on klooster täidetud nunnadega.

# data[].attributes.body
Virumaa meeste rõivastus oli kihelkonniti küllalt sarnane ja esines vaid üksikuid erisusi. Seetõttu võime rääkida pigem piirkondlikust kui kihelkondlikust rõivastusest. Väike-Maarja mehe rahvarõivaste põhikomplekti kuulusid särk, püksid, vest, vatt, sukad, säärepaelad, jalatsid ja peakate. Lisanditeks olid ehted, kaelarätt, tubakakott ja kindad, mis sätiti tihti kaunistuseks vöö vahele. Ülerõivasteks olid pikk-kuub ja kasukas. Peakatetena kasutasid mehed näiteks kaapkübarat, kootud mütsi või talvemütsi, mis olid ümmargused ja nahkäärega. Jalatsiteks võisid olla viisud, pastlad või saapad. Meeste kappides võisid leiduda veel saterkuub, rüü, võrkvöö, kamlotvöö, helmestega vöö ja jalarätid.

# data[].attributes.attachment_caption
Väike-Maarja naise rahvarõivad, 19. saj I pool

# data[].attributes.body
Väike-Maarja kihelkond paiknes Virumaa keskosas. Väike-Maarja kihelkonna rahvarõivad kuuluvad Põhja-Eesti rahvarõiva rühma. Väike-Maarja kihelkonna naise ja neiu põhirõivastusse kuulusid särk, seelik, käised, kampsun, vöö, sukad, jalanõud ja ehted. Abielunaistele oli kohustuslikuks peakate ja põll. Neiud põlle ei kandnud ning käisid kas palja pea või rätikuga, pidulikul puhul pandi pähe pärg. Veel võis naiste riidekappidest leida alussärke, särgipihtasid, kaapotkleite, linukeid, pottmütse, pikk-kuubesid, suurrätte, jalarätte, sokke, sääriseid, viiskusid, pastlaid, kindaid, kingasid, kotte ja ehteid.

# data[].attributes.body
Simuna Laekvere jooks on traditsiooniline üritus, mis on toimunud aastakümneid ja mida korraldatakse siiamaani. Sellel aastal toimub see 21. korda. Osalejad jooksevad vaheldumisi ühel aastal Simunast Laekverre ja järgmisel korral Laekverest Simunasse. Jooksul on mitmeid erinevaid distantse, nii lastele, kui ka täiskasvanutele. Põhidistantsi pikkuseks on 10km ja see on ka kõige pikemaks vahemaaks. Kõige lühema distantsi pikkuseks on 240 meetrit. Lisaks toimuvad veel ka 480 meetrine jooks ja 2,8 km jooks. Kõigil on võimalik valida, kas soovitakse rada läbida joostes või kõndides. Osalejaid tuleb kokku üle Eesti ja see on väga populaarne üritus kõigi seas.

# data[].attributes.location_name
Ebavere mägi, Ebavere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Johan Pitka, sündinud aastal 1872, oli laevakapten, ärimees, sõjamees ja ka farmer.  1936. aastal ostis Pitka endale Ebavere mäe jalamile 10,26ha talu. Ta otsis vaikset maakodu endale mitmelt poolt, kuid Ebavere kant osutus kõige meeldivamaks, sest seal oli küllaldaselt rahu, kaunist loodust ja ka suuremad asulad polnud väga kaugel. Maja olevat ehitatud Rootsi projekti järgi: seinteks prussid, plangud, lauad ning täidiseks saepuru. Pitka majas elas aastaringselt tüdruk, keda hüüti Silla Meetaks. Kogu suve elas seal ka Johani abikaasa Helene, enamasti ka admirali õepoeg Harry. J. Pitka käis oma maakodus tihti. Laupäeval tuli koju poole viiese rongiga, Kiltsi jaamast 3 km jalgsi, pühapäeva õhtul samal viisil tagasi. Vahel oli ta mustas mereväeriietuses, vahel lihtsas ülikonnas. Ta ei olnud maakodus kunagi tegevuseta. Väga meeldis tal tegelda maja lõunapoolsel küljel asuvas kasvuhoones. Algas 1940. aasta nõukogude okupatsioon. Johan Pitka lahkus salaja Soome. 1944.a. septembris lahkus Helene Pitka koos tütarde ja nende abikaasadega Saaremaa kaudu Rootsi. Pärast vene vägede sissetulekut 1944. aasta sügisel paigutati Pitka majja paarkümmend sõdurit, kes demineerisid ümbruskonda ja õhkisid Äntu metsadesse jäänud saksa laskemoonaladusid. Nende käes läks 1945. aasta kevadel maja põlema ja hävis tules.

# data[].attributes.location_name
Kiltsi mõis, Liivaküla, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Adam Johann von Krusenstern on balti-saksa päritoluga Vene meresõitja. 1803-1806 juhtis ta esimest vene ümbermaailmareisi, laevadel "Nadezhda" ja "Neva". Uuriti Vaikse Ookeani saari , külastati Kamtshatkat, kaardistati Sahaliini saari ja Jaapani rannikut. Aastatel 1815-1822 elas ta Kiltsi mõisas, kus koostas reisil tehtud kaardistuste, vaatlusandmete ja saja aasta jooksul kogutud teadmiste põhjal "Lõunamere atlase". See püsis kuni 20.sajandini parimana. Aastatel 1826-1842 oli ta Kroonlinna Mereväe Kadetikorpuse direktor. Tema ettepanekul on asutatud hilisem Vene mereväeakadeemia. 1842. aastal naasis ta Kiltsi mõisa ning elas seal kuni surmani 1946. aastal.

# data[].attributes.location_name
Jakob Liiv monument, Väike-Maarja, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Jakob Liiv elas aastatel 1859-1938. Ta oli eesti luuletaja, näite- ja proosakirjanik. Töötas Kavastul õpetajana ning vallakirjutaja, raamatukaupmehe ja pangaametnikuna Väike-Maarjas. Ta tegi koostööd eesti rahvuslikele ajalehtedele ning osales Eesti Aleksandrikooli liikumises. 1914. aastal hakkas ta toimetama Rakvere Teatajat ning tema eestvõtmisel moodustus kohalik kirjandusrühmitus Väike-Maarja Parnass, kuhu kuulusid tema, tema vend Juhan Liiv, Jakob Tamm ja Peeter Jakobson. Ühtlasi oli Jakob Liiv ka aastatel 1919-1921 Rakvere linnapea ning asutas Rakvere teatri. Aastal 1938 püstitati Väike-Maarjasse Jakob Liivi monument. Samuti on Väike-Maarjas ka tema nimeline park ja tänav.

# data[].attributes.body
Pandivere päevad on Väike-Maarjas iga-aastane kohalik üritus, mis toimub sellel aastal 36. korda. Tegemist on piirkonna jaoks väga olulise sündmusega, mille üle on kohalikud elanikud väga uhked. Enamasti avatakse üritus uhke rongkäiguga. Pandivere päevade raames toimub iga aasta ka laat, kus müüakse asju seinast-seina, laadalt võib saada taimi kui ka näiteks mööblit. Lastele on traditsiooniliselt avatud batuudiala ja mudelihall, kutsutud huvitavad külalised. Tiigil saab sõita aerulaevaga, raamatukogus vaadata näitust ja muuseumis võtta osa ekskursioonist. Enamasti toimub tuntud arhitekti Alar Kotli majas ka tellisenäitus ja kodukohvik. Kindlasti toimub laadal lisaks olenevalt aastale ka palju muid põnevaid üritusi kõigile. Pandivere päevad ei ole mõeldud ainult kohalikele, seda külastavad inimesed üle Eesti.

# data[].attributes.location_name
Väike-Maarja Kirik, Tamme, Väike-Maarja, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Alar Kotli elas aastatel 1904-1963. Ta sündis Väike-Maarjas köstri Johan Kotli perekonnas. Aastatel 1915-1922 õppis ta Rakveres, Viru maakonna reaalgümnaasiumis, millele hilisemalt projekteeris ta uue hoone. Edasi õppis ta aasta Pallases skulptuuri ja Tartu ülikoolis matemaatikat. Aastal 1923 läks ta Danzigi Tehnikaülikooli ning omandas 4 aasta vältel arhitektikutse. 1930. aastast oli Kotli Eesti Arhitektide Ühingu ja Rakenduskunstnike Ühingu ja 1934. aastal Insenerikoja liige. Aastal 1945 mängis ta suurt rolli Eesti Nõukogude Arhitektide Liidu asutamisel, kus oli ta 5 aastat esimees ning 8 aastat aseesimees. Alar Kotli loomingusse kuuluvad Rakvere Gümnaasium (1935); Tallinna laululava (1958); Tallinna Inglise Kolledž (1939); Rakvere Pauluse kirik (1935); Estonia teatri taastamine (1950); Toompea lossi ümberehitused (1936) ning tema enda eramu Väike-Maarjas (1933).

# data[].attributes.location_name
Rakvere tammiku matkarada, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rakvere tammik on üks Eesti kõige väärtuslikumaid metsaalasid, mis asub Rakvere linnast vaid mõne kilomeetri kaugusel. See on suurepärane koht, kus nautida loodust ja veeta aega pere ja sõpradega.

Tammik on suur metsaalune, mis hõlmab peaaegu 100 hektarit. See on koduks paljudele haruldastele taimedele ja loomadele, mis on kohaliku ökosüsteemi jaoks väga olulised. Tammikus kasvavad põlised tammed, mis on kohalike jaoks väga olulised, kuna need on olnud siin juba sajandeid ning on seotud paljude kohalike legendide ja kultuuriliste traditsioonidega.

Tammikus on palju erinevaid matkaradu, mis võimaldavad külastajatel nautida metsa ilu ja rahu. Matkarajad on hästi hooldatud ja märgistatud, nii et külastajad saavad hõlpsalt navigeerida ja leida oma tee. Tammikus on ka palju looduslikke vaatamisväärsusi, sealhulgas järved, ojad ja mäed, mis pakuvad suurepäraseid vaateid.

Tammikus on ka palju erinevaid loomi ja linde, mida võib kohata matkates või lihtsalt metsa nautides. Mõned tavalisemad liigid hõlmavad metssiga, põder, hirv, rebane, kährik, metsnugis, orav, kuslapuu, rähn ja paljud teised. Lisaks on tammik koduks paljudele haruldastele lindudele, nagu näiteks must-toonekurg, kelle pesitsusala asub tammikus.Põlised tammed on olulised, kuna need on olnud Rakvere tammikus juba sajandeid ning on seotud paljude kohalike legendide ja kultuuriliste traditsioonidega. Need puud on ka olulised ökosüsteemi jaoks, kuna nad pakuvad varju ja elupaika paljudele erinevatele loomadele ja putukatele. Lisaks aitavad tammed säilitada metsa tervist, kuna nad on võimelised säilitama mulla niiskust ning vähendama erosiooni.

# data[].attributes.body
Alutaguse on üks kaunimaid ja huvitavamaid piirkondi Eestis. See asub Kirde-Eestis ja hõlmab endas suurt metsa- ja soomaastikku, mis on koduks paljudele loomadele ja lindudele. Alutaguse on tuntud oma kauni looduse ja rikkaliku kultuuripärandi poolest.

Alutaguse piirkond on suur ja hõlmab endas mitmeid erinevaid paiku, nagu näiteks Ida-Virumaa, Lääne-Virumaa ja Jõgevamaa. Ida-Virumaa poolel asuvad näiteks suured metsad ja sood, Lääne-Virumaal aga kaunid järved ja mäed. Jõgevamaa poolel asuvad aga kaunid põllumaad ja viljakad põllud.

Alutaguse piirkonnas on palju erinevaid loodusmaastikke. Siin asuvad suured metsad, mis on koduks paljudele loomadele ja lindudele. Metsades võib näha näiteks metssead, põtru, hunte, rebaseid ja paljusid teisi loomi. Lisaks on Alutaguse piirkonnas palju erinevaid sood, mis on koduks paljudele haruldastele lindudele, nagu näiteks sookured ja sookurg. Alutaguse piirkonnas asub ka Eesti suurim soomaastik, mis on koduks paljudele haruldastele taimedele ja loomadele.

Alutaguse piirkonnas on ka palju kauneid järvi ja jõgesid. Siin asuvad näiteks Peipsi järv, Purtse jõgi ja Kuremäe järv. Peipsi järv on üks suurimaid järvi Euroopas ning sellel asuvad kaunid kalurikülad, nagu näiteks Mustvee ja Kasepää.
Alutaguse piirkonna ilu ja rikkalik kultuuripärand on oluline mitmel põhjusel. Esiteks on see oluline turismi jaoks, kuna paljud inimesed soovivad külastada kauneid loodusmaastikke ja tutvuda erinevate kultuuripäranditega. Teiseks on Alutaguse piirkond oluline loodushoiu seisukohalt, kuna siin asuvad mitmed haruldased taimed ja loomad, mida tuleb kaitsta. Kolmandaks on Alutaguse piirkond oluline ka kohalike inimeste jaoks, kuna see on nende kodu ja kultuuripärand, mida tuleb hoida ja austada.

# data[].attributes.body
Käsmu on Eesti põhjarannikul asuv väike kaluriküla, mida tuntakse ka kui Eesti merenduse hälli. Käsmu on olnud mereäärne asula juba sajandeid ning on tuntud oma kalurite ja meremeeste poolest. Käsmu on olnud oluline sadam juba ammustest aegadest ning on mänginud suurt rolli Eesti merenduse ajaloos.

Käsmu ajalugu ulatub tagasi 14. sajandisse, kui asula oli tuntud kui Kastna. Käsmu nimi on pärit sõnast "käss", mis tähendab merivart. Käsmu on olnud meremeeste kodu juba sajandeid ning siin on asunud ka meremeeste kool, kus õpetati meremeeste ametikoolitust. Käsmu on olnud oluline sadam, kust on väljunud palju kaubalaevu, kalalaevu ja ka sõjalaevu. Käsmu on olnud ka oluline kohalike kalurite jaoks, kes on siit merele läinud kalastama.

Käsmu on tuntud ka oma merekultuuri poolest. Siin on asunud Eesti Meremuuseumi filiaal, mis tutvustab Eesti merenduse ajalugu ja kultuuri. Käsmus on ka merekool, kus õpetatakse merendusega seotud erialasid. Käsmu merekultuuri päevad on igal aastal toimuv festival, kus saab nautida merega seotud tegevusi ja üritusi.

Käsmu on ka tuntud oma kauni looduse poolest. Siin asub Lahemaa rahvuspark, mis on üks Eesti kauneimaid looduskaitsealasid. Käsmus on ka kaunid liivarannad, kus saab nautida päikest ja mereäärset elu.Käsmu on tähtis, kuna see on mänginud suurt rolli Eesti merenduse ajaloos. Käsmu on olnud oluline sadam juba ammustest aegadest ning siit on väljunud palju kaubalaevu, kalalaevu ja ka sõjalaevu. Lisaks on Käsmu olnud meremeeste kodu juba sajandeid ning siin on asunud ka meremeeste kool, kus õpetati meremeeste ametikoolitust. Käsmu on tuntud ka oma merekultuuri poolest ning siin asub Eesti Meremuuseumi filiaal, mis tutvustab Eesti merenduse ajalugu ja kultuuri. Käsmu on ka kauni looduse poolest tuntud ning siin asub Lahemaa rahvuspark, mis on üks Eesti kauneimaid looduskaitsealasid.

# data[].attributes.body
Kohala mõis on ajalooline mõis, mis asub Lääne-Virumaal, umbes 5 kilomeetri kaugusel Rakverest. See on üks vanimaid mõisaid Eestis, mis on rajatud juba 16. sajandil.

Mõisahoone ise on väga ilus ja muljetavaldav. See on ehitatud barokkstiilis ja sellel on kaunid kujundid ning kaunistused. Mõisahoone on viimastel aastatel renoveeritud ja täna on see avatud külastajatele. Seal on muuseum, kus saab tutvuda mõisa ajalooga ja näha erinevaid eksponaate.

Kohala mõisa ümbrus on ka väga kaunis. Seal on suur park, kus saab jalutada ja nautida loodust. Park on täis erinevaid taimi ja puud, mis annavad sellele erilise ilme. Seal on ka tiik, kus saab kalastada ja paadiga sõita.

Mõisa ajalugu on väga huvitav. See on olnud mitme perekonna omanduses ja läbi aegade on seal toimunud erinevaid sündmusi. Näiteks oli mõis Saksa okupatsiooni ajal kasutusel kui sõjaväehaigla.

Kohala mõis on täna populaarne koht pulmade ja muude sündmuste korraldamiseks. Seal on suur saal, kus saab korraldada pidusid ja üritusi. Mõis on avatud kõigile huvilistele ning seal toimuvad erinevad üritused ja kontserdid.

Kokkuvõttes on Kohala mõis väga ilus ja huvitav koht, kus saab tutvuda Eesti ajalooga ning nautida kaunist loodust. Soovitan kindlasti seda külastada, kui sulle meeldib ajalugu ja loodus.

Kohala mõis on oluline, sest see on ajalooline mõis, mis on üks vanimaid Eestis ja see on säilinud tänaseni. See on oluline osa Eesti kultuuripärandist, mis annab meile aimu sellest, milline elu oli kunagi mõisahärradel ja nende teenijatel. Lisaks on Kohala mõis täna populaarne turismiobjekt, kus saab tutvuda Eesti ajalooga ja nautida kaunist loodust. Kohala mõisa külastamine on hea võimalus õppida midagi uut ja huvitavat ning veeta aega looduses. Seega on Kohala mõis oluline koht nii Eesti ajaloo kui ka turismi seisukohalt.

# data[].attributes.body
Palmse mõis on üks kõige paremini ja terviklikumalt restaureeritud mõisasid Eestis. Mõis oli varasemalt rüütlimõis Kadrina kihelkonnas, tänapäeval jääb see Lääne-Virumaale Haljala valda keset Lahemaa rahvuspargi kaunist loodust. Mõisa on mainitud oma nimega juba keskajal. Palmse mõisale on tehtud põhjalikke renoveerimistöid, et mõisa säilitada ja inimestele näidata. Mõisa taga asub selle regulaarpark. Mõisa kompleksi vanas linnaserehis on praegu koolituskeskus, kus toimuvad näiteks põnevad näitused, etendused, kontserdid ja ka pulmad. Samuti ka üritusi lastele ja ajaloohuvilistele. Mõisa härrastemajas asub ka väga vana jahisaal ja  suur veinikelder.

# data[].attributes.body
Ehalkivi on Eesti suurim rändrahn. Rahnu ümbermõõt on 49,5m, kõrgus 7,6m ja maht 930m3. Rahn on looduskaitse all. Ehalkivi nimi tuleneb sellest, et loojudes kaob päike selle taha täielikult ära. Mõnes kohas räägitakse aga, et kivi sai nime selle järgi, et küla tütarlapsed ja poisid kogunesid kivi juurde ehale. Kivi kohta on teada ka mitmeid erinevaid muistendeid. Näiteks on Ehalkivi muistendi järgi Kalevipoja viskekivi. Kalevipoeg tahtis kiviga mõisa akna sisse visata aga kivi läinud viltu ja varem maha kukkunud. Teise muistendi järgi aga läks Vanapagan Malla mõisnikuga tülli ja tahtis visata mõisa Soomest kiviga. Vanapagan ei jaksanud aga nii kaugele visata ja kivi kukkus varem maha.

# data[].attributes.body
Agusalu kriivadest osa asuvad Agusalu looduskaitsealal ning osad selle ümbruses. Maastikuliselt kõige ilmekamad kriivad paiknevad Pootsiku luitestikus. Eelkõige kaitseb kriivasid nende looduslik eraldatus. Kriivade vahele jäävad väikesed sood ja neid ümbritsevad metsad. Just Agusalus on vanade männijändrikega ja kuni 18 m kõrged kriivad kõige esinduslikumad. Neilt avaneb meeldejääv vaade lagedale soole ja järgmisele liivaseljandikule. Agusalu looduskaitseala on koduks kotkastele, metsistele, rabapüüdele, kakkudele ja loorkullidele. Metsad on elupaigaks lendoravatele, pruunkarudele, huntidele ja põtradele.

# data[].attributes.body
Viru lavamaa teise nimega ka Kirde- Eesti lavamaa on pinnamoe suurvorm ja maastikurajoon pindalaga 1727km². Maastikurajooni iseloomustavad tektoonilistest lõhedest läbistatud paese aluspõhja maapinnalähedus, paepealsete ja rähksete rendsiinade ning gleimuldade laiaulatuslik levik, mandrijää kulutaval toimel kujunenud pinnavormid ja inimtegevuse (peamiselt põlevkivi ja turba tootmine) suur mõju. Eriti idaosas on esialgne loodusmaastik suures osas asendunud tööstusmaastikuga, see on aga tinginud tiheda asustuse. Silmapaistvaimad pinnavormid on Põhja-Eesti paekallas, lavamaad lavadeks tükeldavad loode–kagu-sihilised jõeorud ja Sinimäed ning terrikoonikud, settebasseinidest kujunenud tuhalavad ja kaevandamisel tekkinud puistangud.

# data[].attributes.body
Baltimaade suurim juga, mis on umbes 30 meetrit kõrge. Valaste juga ei ole looduslik, vaid see saab oma vee Kaasikvälja kuivenduskraavist. Müüt väidab, et Valaste Oja olevat kaevatud käsitsi Kraavi Jüri poolt. Tähelepanuväärne on ka nähtavad geoloogilised kihistused, mida on võimalik näha vaateplatvormilt. Vaateplatvormile toimus arhitektuurikonkurss, mille võitis Ilmo Liive. Kihistus moreeni olemasolu vihjab sellele, et kunagi olevat sealt mandriliustik üle käinud. Merelise klibu olemasolu aga sellele, et seal olnud meri. Pinnakattele järgneb 13m paksune Kesk-Ordoviitsiumi lubjakivikogu.

# data[].attributes.location_name
Ebavere mägi, Ebavere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Ebavere mägi on kõrguselt kolmas mägi Lääne-Virumaal kõrgusega 146m. Selle kaitseks loodi 1959. aastal Ebavere maastikukaitseala, pindalaga 39ha. "Liivimaa kroonika" aluselt on seal sündinud saarlaste duur jumal Tarapita. Ebavere nimi tuleb ühest Eba-nimelisest tüdrukust, kes ikaldusaastal üle mäe ohvriks viidi. Ebavere mäest on internetis väga vähe infot.

# data[].attributes.location_name
Kunda Lammasmägi, Aasa, Linnuse, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Lammasmägi on üks vanimaid inimasulapaiku Eestis, see leiti 1886. aastal. Endise järve saarelt on leitud umbes 3800 eset, mis viitavad sellele, et seal on olnud elu  juba 8700-4950 eKr, mis on peaaegu, et vanim Eestis. Tänaseks paistab Lammasmäe nime kandev paik kui kõigest üks rohtunud küngas, aga sellegi polest on see väga eriline ja külastamist väärt koht. Lammasmägi on turistidele heaks tõmbepunktiks ja enamasti külastavad seda tihti inimesed, kes Lääne-Virumaal ei ela. Nüüdseks korraldatakse Lammasmäel ka erinevaid üritusi, sest see on ilus ja väärtuslik koht keset loodust.Huvitava faktina on teadlased välja toonud lisaks ka selle, et lisaks tavapärastele kiviesemetele on Lammasmäelt leitud ka hulganisti luust ja sarvest tööriistu, mis räägivad meile selle koha kohta nii mõndagi.

# data[].attributes.body
Sagadi mõis asub Lahemaa Rahvuspargis. Mõisal on pikk ajaugu, mis ulatub rokem kui 500 aastat tagasi. Sagadi mõisakompleksi keskmes on suure tähtsusega härrastemaja, mis on sisustatud eelkõige 19.sajandi mõisastiilis mööbliga. Kompleksi muudab haruldaseks just selle terviklikus. Mõisal on mitmeid hooneid, korrastatud teed, alleed, pargid ja tiigid. Sagadi mõisa haldab RMK. Tänapäevaks on mõisale leitud mitmeid erinevaid funktsioone. Seal asuvad nii metsamuuseum, mõisamuuseum, looduskool hotell kui ka restoran. Sagadi mõisast on saanud Lääne-Virumaale oluline ja turistidele populaarne turismikeskus.

# data[].attributes.body
Porkuni järv asub Pandivere kõrgustikul ja koosneb neljast erinevast osast: Suurjärv, Aiajärv, Iiri järv ja Alumine järv. Järv on suuremas osas tekkinud paisutamise teel. Järves on palju saari, poolsaari ja saarekesi, milledest enamuse on moodustavad lahtised ujuvad saarekesed. Leidub ka okasmetsaga saar ja lehtpuudega saari. Järve kaldal asub liivarand koos hüppetorniga ning järve kallastpidi kõndides võib leida veel mitmeid erinevaid supluskohti. Porkuni järv toitub peamiselt allikatest ja sealt saab alguse Valgejõgi. Järve taimestik on rohke, kuid liigivaene, kalade arvukus oleneb paljustki järve veetasemest. Järvel on kombeks aegajalt ära kuivada ja see vähendab kalade mitmekesisust meeletult.

# data[].attributes.body
Lahemaa rahvuspark on Eesti esimene ja suurim rahvuspark, mis loodi Põhja-Eesti looduse ja kultuuripärandi säilitamiseks, uurimiseks ja tutvustamiseks. Rahvuspargi pindala on 747,84 km², millest maismaad on 479,10 ning merd 268,74km², mis on üks kolmandik pindalast. Seal on palju matkaradu ning palju võimalusi uurida loodust ja kultuuripärandit nagu Sagadi looduskool. Seal asuvad ka Sagadi, Palmse mõisad kui ka Viru raba. Lahemaa on Euroopa olulisemaid metsakaitsealasid, kus elab palju loomi, kelle hulgas on põdrad, metssead ja karud. Sealsed kalurid käisid Soome saartel kalal ning rahvusparki on alles jäänud kalurikülad, Käsmu ja Altja. Aastaringselt toimub ka rahvuspargi eri paikades palju üritusi, üks suuremaid on Viru Folk.

# data[].attributes.location_name
Tarva, Rakvere, 44307 Lääne-Viru maakond, Estonia

# data[].attributes.body
Kuju valmis skulptor Tauno Kangro poolt 2002. aastal ning avati 15. juunil 2002. Skulptuur loodi Rakvere 700. aastapäevaks Lübecki linnaõiguste saamisest. Kuju on tehtud pronksist ning 5 meetrit kõrge ja 7 meetrit pikk. Tarvas seisab graniidist alusel, kuhu on kirjutatud kõikide kuju valmimiseks annetanute nimed ja Rakvere lühiajalugu eesti, rootsi, saksa, taani, poola ja vene keeles. Tarvas on saanud ka Rakvere sümboliks ning käib käsikäes linna hüüdlausega "Väge täis". Arheoloogiliste väljakaevamiste käigus on tehtud kindlaks, et tarva taolised loomad on kunagi ka Rakvere aladel elanud ja seepärast sobib Tarva skulptuur imehästi kokku Vallimäe kompleksiga.

# data[].attributes.location_name
Neeruti matkarada, Neeruti, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Neeruti matkaradadel asuvad ka Neeruti järved, mis koosnevad omakorda Eesjärvest, Tagajärvest, Orajärvest ja Sinijärvest. Järved asuvad Neeruti mägede vahel ja on tugevasti mudastunud, kaldad soostunud. Samuti kuuluvad järved ka Neeruti maastikukaitsealale. Sealsetest järvedest, eelkõige Eesjärvest, on leitud haruldasi planktereid. Seal leidub ka kalasid, põhilisteks kaladeks on särg ja ahven, võib leiduda ka haugi, linaskit ja kokre. Muistendi järgi on järved tekkinud Kalevipoja hobuse neerudest ja usutakse, et järve põhjas on suur kirst varandusega. Ümber järvede paiknevad ka Neeruti matkarajad, mis on läbiavad 1,5km ja 3,5km ringina. Rada kulgeb mägiste pindade ooside harjadel, mille järsk kalle ulatub kohati 45 kraadini. Lühem rada käib läbi ka Sadulamäelt, mis on muistne linnamägi.

# data[].attributes.body
Äntu järved on rühm alkalitroofseid järvi, mis asuvad üksteisele lähestikku. Need asuvad Äntu maastikukaitsealal ning sinna kuuluvad: Sinijärv, Vahejärv, Valgejärv, Linaleojärv, Mäeotsa järv, Umbjärv ja Kaanjärv. Suurim ja tuntuim on neist Sinijärv, mis on 2,4ha ning suurim sügavus on 8m. Äntu Sinijärv on Eesti kõige selgema veega järv. On ütlemisi, et sellist rohekassinist ja selgeveelist järve ei kohta kusagil Baltimaades, kui on Äntu Sinijärv. Äntu järvede ümber on umbes 10 kilomeetri pikkune looduse õpperada, mis läbib kohti, kus asus kunagi Lõuna-Virumaa suurim linn Agelinde. Rada on tähistatud suunaviitadega ja tähistatud infotahvlitega.

# data[].attributes.body
Põhja-Eesti kõrgeim looduslik tipp, mille suhteline kõrgus on 79 ja absoluutne kõrgus 166,5 meetrit. Emumägi asub Pandivere kõrgustiku lõunaserval. Seal asub 21,5 meetrine puidust vaatetorn ning puukujude allee, kännumaja, päikesetõusumaja, vana kalmistu, "Kersna pink", telkimis- ja piknikukohad. Muistendi kohaselt on see tekkinud Kalevipoja hobuse poolt kraabitud mullast, Peetla rabast. Emumäe ja selle lähipiirkonna kaitseks on loodud Emumäe maastikukaitseala. Iga aasta kevadel peetakse seal Emumäe jooksu.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Vallimägi on ilmselt üks esimesi asustatuid alasid Rakveres, sest seal oli eestlaste linnus Tarvanpea (hiljem Rakvere ordulinnus) juba 13.sajandi alguses. Alates 1958. aastast on see mägi 12-hektariline kaitseala. Selle absoluutkõrgus on 105 ja suhteline kõrgus 25 meetrit. Vallimäe põhjaosas on Rakvere ordulinnus, mille vanimad jäljed on 5.-6. sajandist. Samuti asub seal Vallimäe tuuleveski, mis valmis aastatel 1797-1798. 2020. aastal Vallimägi renoveeriti ning seal peetakse pidevalt kontserte ja üritusi.

# data[].attributes.location_name
Georg Lurichi monument, Parkla, Pikk, Väike-Maarja, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Georg Lurich oli üks kuulsamaid Eesti elukutselisest maadlejast. Lurich sündis Keskküla Küüra talus ning lapsepõlves kolis ta Väike-Maarjasse, kus asub ka tema auks ja mälestuseks püstitatud monument. Monument avati Väike-Maarja keskväljakul 22. aprillil 2018. Kuju on 2 ja pool meetrit kõrge ning pronksist tehtud Lurich seisab graniidist maakeral, mis omakorda seisab graniitplaatidest tehtud nn. maadlusmatil. Georg Lurich on püstitanud umbes 40 maailmarekordit mille hulka on arvatud ka tol ajal maailmarekorditena arvesse võetud vastupidavus- ja vigurtõsted. Lurich suri vaid 43- aastasena tüüfusesse.