# data[].attributes.body
Suurvallat olivat eurooppalaisia

# data[].attributes.body
-Väestönkasvu
-Lääketieteen kehittyminen
-Kulkuyhteydet paranivat
-Koulutus kehittyi
-Alkuperäisasukkaiden taloudellinen, poliittinen ja etninen sorto.
-Nationalismin nousu

# data[].attributes.body
Serbia aktivisti ampui itävalta-Unkarin kruununperillisen.
Sarajevon laukaukset käynnistyvät->Suursota

# data[].attributes.body
Ensimmäinen maailmansota

# data[].attributes.body
Italia liittyi ympärysvaltoihin vuonna 1915

# data[].attributes.body
Yhdysvallat liittyivät 1917 ensimmäiseen maailmansotaan. Syy: Saksan sotatoimet (rajoittamaton sukellusvenesota)

# data[].attributes.body
Suomen sisällissota

# data[].attributes.body
Venäjän vallankumous

# data[].attributes.body
Suomessa syttyi sisällissota

# data[].attributes.body
Saksa todettiin pääsyylliseksi sotaan. Pohjana Yhdysvaltojen 14 kohdan ohjelma. Woodrow Wilson

# data[].attributes.body
Sisällissodan vuoksi neuvostoliitto perustetaan

# data[].attributes.body
Mussolini valtaan Italiassa

# data[].attributes.body
Stalin vakiinnuttaa valtansa Neuvostoliitossa

# data[].attributes.body
Hitler valtaan saksassa

# data[].attributes.body
Nurnbergin lait ovat natsi-Saksassa säädettyjä lakeja, jotka rajoittivat, juutalaisten ja muiden ”ei-arjalaisten” henkilöiden oikeuksia.

# data[].attributes.body
Espanjan sisällissota käytiin Espanjan toisen tasavallan hallituksen ja kenraali Francisco Francon johtamien kansallismielisten kapinallisten välillä. Sitä voidaan pitää toisen maailmansodan esinäytöksenä.

# data[].attributes.body
Berliinin - Rooman akseli
Akselivallat-termi syntyi allekirjoitetusta Berliinin–Rooman akseliksi kutsutusta liitosta Saksan ja Italian välillä.

# data[].attributes.body
Anschluss tarkoittaa vuonna 1938 tapahtunutta Itävallan liittämistä natsi-Saksaan

# data[].attributes.body
Tsekkoslovakian sudeettialueet saksalle

# data[].attributes.body
Kristalliyö on marraskuun 9. ja 10. päivän välisenä yönä juutalaisiin kohdistunut väkivallan aalto.

# data[].attributes.body
Saksan ja Neuvostoliiton välinen hyökkäämättömyyssopimus

# data[].attributes.body
Puolan offensiivi tuli poliittisesti mahdolliseksi sen jälkeen, kun Saksa ja Neuvostoliitto olivat solmineet keskenään Molotov–Ribbentrop-sopimuksen 23. elokuuta 1939. Sopimus takasi Saksalle Neuvostoliiton puolueettomuuden siinä tapauksessa, että Saksa hyökkäisi Puolaan. Neuvostoliitto puolestaan hyökkäsi Puolaan 17. syyskuuta 1939 ja miehitti sen itäosat oman ilmoituksensa mukaan slaaveja suojellakseen.

# data[].attributes.body
Toinen maailmansota oli alkanut kolme kuukautta aikaisemmin Saksan ja Neuvostoliiton miehitettyä Puolan. Koska länsirintamalla oli käynnissä vähätapahtumainen valesota, länsimaiden lehdistö seurasi talvisotaa tarkasti.

# data[].attributes.body
Neuvostoliiton halukkuutta rauhaan lisäsi Ranskan ja Ison-Britannian lupaama sotilaallinen apu Suomelle.

# data[].attributes.body
Saksa rikkoo barbarossan sopimuksen neuvostoliiton kanssa. Ja aloittaa hyökkäyksen neuvostoliittoon

# data[].attributes.body
Jatkosota käytiin Suomen ja Neuvostoliiton välillä

# data[].attributes.body
Japani teki 7. joulukuuta 1941 hyökkäyksen Pearl Harboriin ja vaurioitti vakavasti Yhdysvaltojen Tyynenmeren-laivastoa. Iskun seurauksena Yhdysvallat päätti osallistua toiseen maailmansotaan.

# data[].attributes.body
Moskovan välirauha on Neuvostoliiton, Britannian ja Suomen välinen jatkosodan päättänyt rauhansopimus,

# data[].attributes.body
Japani antautui liittoutuneille

# data[].attributes.body
Kylmä sota oli vastakkainasettelun aika, jossa kilpailivat kaksi suurvaltaa, Yhdysvallat ja Neuvostoliitto liittolaisineen, kaksi aatesuuntaa, liberaali demokratia ja kommunismi, sekä kaksi talousjärjestelmää, lännen markkinatalousjärjestelmä ja kommunistimaiden suunnitelmatalous. Tavallisimmin sen katsotaan kestäneen toisen maailmansodan lopusta Neuvostoliiton luhistumiseen 1990-luvun alussa.