# data[].attributes.headline
Чому нам подобається різна музика?

# data[].attributes.subject
Чому нам подобається різна музика?

# data[].attributes.body
По-перше, не всі люблять музику, яку важко спрогнозувати.

Тому не всім подобається джаз.

По-друге, ми по-різному мислимо.

Британський психофізіолог Саймон Барон-Коен поділив людей за способами мислення на систематизаторів та емпатів.

Перші схильні аналізувати.

Другі можуть добре розшифровувати емоції.

Тому людям-систематизаторам зазвичай подобається музика, в якій можна простежити закономірності та чіткий ритмічний малюнок. Це, наприклад, рок.

Люди-емпати обирають абсолютно протилежне

Їм більше до душі лаунж, джаз, етно. Це музика, в якій немає чіткого ритму.

Систематизатори також люблять класифікувати композиції по стилях.

Емпати сприймають музику цілісно.

Відомо, що люди, які люблять джаз, відкриті до нового досвіду. Зазвичай вони мають або музичну освіту, або досвід слухання музики, тому що така музика вимагає більш вдумливого слухання.

# data[].attributes.headline
Дослідження про музику

# data[].attributes.subject
Дослідження про музику

# data[].attributes.body
Коли ми слухаємо мелодію, мозок намагається спрогнозувати, що буде далі.

Нам подобається цей процес.

Чим складніша музика, тим важче мозку спрогнозувати хід мелодії.

Інколи вона заходить настільки далеко, що ви вже не відчуваєте, де ця мелодія, з якої все починалося.

Та якщо людям вдається вгадати мотив, навіть у непрогнозованій джазовій музиці, то в цей момент можуть виникати дуже сильні "мурашки".

–  Але набагато частіше це стається на якихось відомих хітах, де збережений баланс між новизною і знайомістю, тобто, коли мотив трохи видозмінюється, даруючи радість нових відчуттів, але при цьому мозок "знає", як це все має закінчитися, –  пояснює Вікторія Кравченко.

Це також пояснює, чому таку популярність мають кавери.

–  Коли ми слухаємо одну і ту ж мелодію постійно, з часом вона перестає нам подобатися. А от кавер – хороший приклад вдалого співвідношення нового і знайомого.

З одного боку, мелодія знайома, але її подають по-іншому. І це по-особливому бентежить наші нейрони, тому що ми знаємо, як мелодія закінчиться, але як вона прозвучить – ні, – додає вчена.

Також найбільше задоволення ми отримуємо від певних уривків мелодії, а не від всієї композиції.

Вчені пояснюють це так: за декілька секунд до того, як у знайомій композиції почнеться улюблений фрагмент, виділяється найбільше дофаміну, гормону щастя.

Тоді ж від музики виникають "мурашки".

Якщо ви спостерігали у себе це явище, це може означати, що ви живете здоровим і щасливим життям.

Вчені дослідили, що ті, хто хоча б один раз відчував гусячу шкіру під час музичного фестивалю, вважають себе більш "дружелюбними" та "лагідними" у стосунках.

Крім того, 66% людей, які помітили на собі ефект гусячої шкіри, кажуть, що у той момент мали хороший настрій та фізичне самопочуття, тоді як серед тих, хто не відчував "мурашок", хороший настрій і фізичний стан мали 46% опитаних.

Проте є люди, які не можуть відчувати "мурашок" від музики.

–  Дослідження показали, що у цих людей зменшена кількість зв’язків між зонами, які відповідають за слухове сприйняття музики, і тими, які відповідають за моральні судження, – пояснює науковиця.

Відомо, що люди, які люблять джаз, відкриті до нового досвіду. Фото: monkeybusiness/Depositphotos

Мабуть, у кожного була ситуація, коли мелодія постійно крутилася в голові та навіть не давала спати.

У випадку, якщо мелодія "в’їлася" в мозок, вчені радять:

Бути уважним, коли лягаєте спати: саме мелодії, які ви почули засинаючи, можуть трансформуватися у "вушних хробаків".

Не переслуховувати ту саму пісню багато разів, а також уникати мелодій, які є повторюваними самі по собі.

Жувати гумку.

Співати.

Зателефонувати другові.

# data[].attributes.headline
Цікаві факти про музику

# data[].attributes.subject
Цікаві факти про музику

# data[].attributes.body
1. Можна з упевненістю сказати, що на світі немає жодної людини, якого б жодного разу в житті не торкнулася музика.

2. Музика дійсно впливає на стан нашого організму. Наше серце підлаштовується під ритм музики, яку ми слухаємо.

3. Наша свідомість і музика взаємно впливають один на одного. Напрямок музики, який ви віддаєте перевагу, відображає ваше сприйняття навколишнього світу і себе.

4. Прослуховування музики під час тренувань здатне значно підвищити фізичну працездатність. Тому треба обов’язково брати в тренажерний зал гарні навушники.

5. Всім відоме слово рояль вперше прозвучало в 1777 році.

6. Знаменитий музикант Боб Марлі в колись дитинстві прославився в своєму селі як провісник по лініях на руках. Той же музикант перед смертю заповідав покласти в свій склеп: Біблію, футбольний м’яч, гітару і … марихуану.

7. Хоча, здається, ніби музика — це просто, і ми часто сприймаємо її як належне, це одна з найбільш складних і приголомшливих речей у всій Всесвіту.

8. По суті, музика — це щось вбудоване в фізичну систему нашого світу. Вона випливає з тих же законів фізики і математики, що впорядковують наш світ на молекули і атоми.

9. Настільки улюблене всіма нами слово музика прийшло до нас із стародавньої Греції. Музи в грецькій міфології, вони ж дочки Зевса, протегували мистецтвам і наукам. Але при цьому, як не дивно серед них не було тієї, яка відповідала б саме за мистецтво звуку.

10. Музика здатна зробити нас щасливішими. Музика викликає активність в тій же частині мозку, яка виробляє «гормон задоволення» — допамін.