# data[].attributes.body
Donar moviment i control del cos

Contraure's per produir una acció mecànica

TIPUS DE MUSCULS:

Agonistes: Musculatura que actua.

Antagonistes: contraris o oposats al moviment.

Sinergistes: Musculatura que ajuda a fer l'acció del múscul principal.

TIPUS DE CONTRACCIÓ:

Concèntrica: Es aquella contracció on el nostre cos pot vèncer la resistència exercida per altra persona o altre element

Excèntrica: Es aquella contracció on la carrega a superar és superior a la força que puc fer, es treballa la frenada de l'exercici

Isomètrica: És aquella contracció que no té moviment i que no guanya ni perd davant una resistència

# data[].attributes.body
Capacitat que té l'individu per a realitzar esforços diaris retardant l'aparició de fatiga i prevenint l'aparició de lesions.

Benestar integral, corporal, mental i social.

Condicionants de la condicio fisica:

Hi ha els biotiupus de l'individu i condicio autonomica, historial esportiu.

Capacitats coordinatives: HHMBB (habilitats motrius basiques) apren a moure't.

CCFFBB: Força, resistencia, velocitat i flexibilitat

CCFFBB: resultants: Potencia (F+V)

Agilitat ( V+FLEX) Elasticitat( FLEX+F)

# data[].attributes.body
Hi ha dos tipus dins d'aquest apartat:

Un exemple amb el bàsquet

L'habilitat motriu: Té una capacitat per controlar la pilota amb les mans, fer passades, botar la pilota i coordinar els moviments per poder saltar i fer el punt.

La qualitat física bàsica: Amb la rapidesa córrer per la pista, la força de contacte contra els altres jugadors i saltar amunt també la resistència per aguantar el ritme del joc durant tot el partit. Si s'entrena amb disciplina aquestes qualitats es podrà millorar el teu profit de potencial.

# data[].attributes.body
Per obtenir energia i poder donar resposta dels nostres sistemes segons els tipus d'activitats

Totes treballen juntes:

Via de fosfagens: (compostos energetics que les cel:lules musculars utilitzen per regeneran ATP)

(ATP, bomba fosfocreatina) (via anaerobica)

Via glucolitica: es on es descompon una molecula de glucosa (un sucre de sis carbonis) en dues molecules de piruvat.

Via oxidatica: Proces metabolic que utilitza l'oxigen per produir energia (ATP) a partir de carbohidrats greixos i proteines (via aerobica)

# data[].attributes.body
Determinem la CF (condicio fisica)

Actuen sempre de forma junta a la vegada

Tenen una estreta relacio amb els formats de temps de dos digits per hores i dos digits per minut ( tecnica)

Requereixen processos metabolics

Nivell cordinatiu baix ( automatitztats)

Grups musculars importants

Recullides en la teoria de l'entrenament

# data[].attributes.body
CCBBFF:

Recistencia: Capacitat per retardar la fatiga

Força: Capacitat per mobilitzar resistencies mitjançant contraccio muscular

Velocitat: Capacitat per realitzar accions en el menor temps possible

Flexibilitat: Capacitat d'extencio maxima d'un muscul o articulacio determinada

# data[].attributes.body
Mecansimes d'obtencio d'energia:

-RUPTURA DE PONTS CREUATS

-LLISCAMENT FIBRILAR ENTRE ACTINA I MIOSINA

-BOMBEIG DE CALCI DES DEL SARCOPLASMA DE LA FIBRA

-FUNCIONAMENT DE LA MITOCONDRIA CELLULAR

ATP: (ric en fosfats per crear energia) i fosfocreatina emmagatzemada en les cel:lules

HC: Glucosa utilitzada per la fibra musculars

Mobilitzacio de les reserves musculars

Incorporacio de de la glucosa sanguinia

Lipids: Metabolització dels acids grassos que es difonen a la sang després de la degradació dels triglicerids ( Es la reserva d'energia en el nostre cos)

(Es la unió de tres acids grassos a una molecula de glicerina)

Proteines: Re-estrucuració de fibres i font energetica en situacions extremes

# data[].attributes.headline
Funcions basiques de l'aparell muscul-esqueletic

# data[].attributes.subject
Funcions basiques de l'aparell muscul-esqueletic

# data[].attributes.body
Sostenir el nostre cos

Donar moviment al cos

Protegir els organs vitals

# data[].attributes.body
Os pla: Esternon

Os llarg: femur

Os irregular: rotula, vertebra

Os curt: cuny lateral, cuny intermedi, cuny medial

# data[].attributes.attachment_caption
TIPUS D'ARTICULACIÓ: Es la unió de dos o mes ossos

# data[].attributes.body
Articulació Poliarticular: Te mes d'un moviment (cadera, espatlla)

Articulació Monoarticular: Nomes te un sol moviment (colze i genoll)

Articulació sense moviment: No tindra moviment (crani)

# data[].attributes.attachment_caption
Sinatrocis: Articulació que no es pot moure com els ossos del crani 

# data[].attributes.body
SINATROCIS: frontal, parietal, occipital, temporal, estemoide

ARTICULACIÓ MONOARTICULAR: Maxil:lar superior i maxil:lar inferior

# data[].attributes.attachment_caption
24 COSTELLES/ 7 ESTERNALS/ 3 FALSES/ 2 FLOTANTS

# data[].attributes.body
Comença a la columna

comencem a la columna vertebral i dona la volta a tot el cos i acaba a l'esternon

Nomes tenen una sola inserció

No acaben a l'esternon, acaba a l'ultima costella falsa

# data[].attributes.attachment_caption
Total: 33 C1 atlas C2 Axis 12 Toraxiques 5 lumbars 5 sacro-coxis (vinculat amb la cadena pelvica)

# data[].attributes.body
Procesen i discriminen

- (atlas i axis)Tota l'informació del meu cos son les que estan mes a propo del crani

-Tota la part de la zona Toracica

on mes lesions tenim: vinculat amb els nervis, hernia i siatic

El sacro coxis esta vinculat amb la cadena pelvica coxis: (4 fusionades)

# data[].attributes.body
Estructura formada per la clavícula i l'escàpula que connecta l'extremitat superior amb el tronc.

Acromion, clavicula, escapula humer

# data[].attributes.body
Tenim les parts importants de les extremitats superiors:

Les falanges son els ossos situats a les extremitats, i creen les òssies dels dits

El metacarp serveix per donar estructura, suport i forma de ma

El carp es el conjunt de vuit ossos que formen l'esquelet del puny

L'húmer es un os llarg que forma part de l'esquelet aprendicular

El cúbit es l'os mes llarg de l'avantbraç articulat amb l'húmer per dalt

I per acabar el radi es l'os situat a la part externa de les extremitats superiors dels vertebrats

# data[].attributes.body
Fèmur: És l’os més llarg del cos, connecta la pelvis amb el genoll.

Ròtula: És l’os petit i rodó situat davant del genoll, protegeix l’articulació.

Tíbia: És l’os més gran de la part inferior de la cama, aguanta la major part del pes del cos.

Fèmur: Os llarg de la cuixa.

Tíbia: Os gruixut de la cama (part inferior).

Peroné: Os prim que acompanya la tíbia per fora de la cama.

Falanges (verd): Són els ossos dels dits del peu.

Metatars (groc): Són els ossos del mig del peu, connecten els dits amb el tars.

Tars (lila): Són els ossos del taló i la part posterior del peu (com el calcani).

# data[].attributes.body
FLEXIÓ: Acostament de dos segments units per una articulació, amb reducció de l'amplitud de moviment

EXTENSIÓ: Separació de dos membres separats per una articulació, augment de rang de moviment

ABDUCCIÓ/ADDUCIÓ:

Adducció: (TENCAR) una part s'aproxima a laq part mitjana del cos

Abducció: (OBRIR) Una part s'allunya de la part mitja del cos.

ROTACIÓ: Acció de girar sobre un punt o eix. Rotació interna/ rotació externa

# data[].attributes.body
Extremitat superior: Braços i espatlles

Extremitats inferiors: Cames

Part anterior del cos: Pectoral i abdominals

Part posterior del cos: Dorsals, lumbars, trapezi i romboides.

EXTREMITAT SUPERIOR: Braços i espatlles

Bíceps

Tríceps

Deltoides

BÍCEPS BRAQUIAL:

Origen: Escàpula

Inserció: radi

Funció principal: Flexió del colze

# data[].attributes.body
BRAÇ:

Tríceps braquial:

Origen: escàpula/húmer

Inserció: cúbit

Funció principal: extensio del colze

# data[].attributes.body
BRAÇ:

Deltoides:

-Lateral

-Anterior

-Posterior

Origen: escàpula/ clavícula.

Inserció: húmer.

Funció principal: elevació,

extensió i abducció del braç.

# data[].attributes.body
TORS:

Pectoral:

Origen: estèrnum/ clavícula.

Inserció: húmer.

Funció principal: rotació

interna del braç, adducció del

braç

# data[].attributes.body
TORS:

Recte Abdominal:

Origen: costelles, estèrnum.

Inserció: pubis.

Funció principal: flexió de

tronc.

# data[].attributes.body
DORS:

Dorsal:

Origen: escàpula, costelles i

vertebres.

Inserció: húmer.

Funció principal: tracció i

extensió del braç.

# data[].attributes.body
EXTREMITAT INFERIOR:

Quàdriceps:

Origen: fèmur.

Inserció: ròtula.

Funció principal: extensió

de la cama.

# data[].attributes.body
EXTREMITAT INFERIOR:

isquiosural:

Origen: Isqui.

Inserció: tíbia .

Funció principal: flexió de la

cama.

# data[].attributes.body
EXTREMITAT INFERIOR:

Bessons:

Origen: fèmur.

Inserció: calcani.

Funció principal: extensor

del turmell.

# data[].attributes.body
Adductors:

-Major.

-Pentineu

-gràcil

-Curt

-Llarg

Origen: pubis.

Inserció: fèmur.

Funció principal: adducció de la cama i rotació

interna de la cama.

# data[].attributes.body
gluti:

Major.

Mig

Menor.

Origen: cresta ilíaca.

Inserció: fèmur.

Funció principal: extensió i

rotació externa de la cama

# data[].attributes.body
ATP-FOSFOCREATINA (PCR) – NO NECESSITA OXIGEN

-ENERGIA RÀPIDA

-NO PRODUEIX LACTAT

-ATP - FOSFOCREATINA

# data[].attributes.attachment_link.description
Metabolismo Anaeróbico Aláctico Image: fosfocreatina2B.jpg Dado que cuando comienza el músculo a contraerse empieza a haber
necesidades de energía…

# data[].attributes.body
(HC - GLUCOLISIS – NO OXIGEN)

El glucogen muscular emmagatzemat en les músculs i el fetge glucosa sanguínia

Amb entrenament podem augmentar aquest ( Diposit de reserves)

Processos de degradació dels carbo hidrats

# data[].attributes.body
(LÍPIDS - OXIGEN – OXIDATIVES)

LA GLUCÒLISIS AERÒBICA (GLUCOSA)

BETA OXIDACIÓ (LÍPIDS)

EN CASOS EXTREMS UTILITZEM LES PROTEÏNES.

# data[].attributes.body
ZONA 1: PROVES DE MENYS DE 30 SEGONS

ATP I FOSFOCREATINA (CP)

ZONA 2: PROVES DE 30-90 SEGONS

FOSFÀGENS I GLUCÒLISIS ANAERÒBICA

ZONA 3: PROVES DE 1-3 MINUTS

GLUCÒLISI ANAERÓBICA I OXIDACIÓ AERÒBICA (CH)

ZONA 4: +3 MINUTS. AERÒBIC

GREIXOS I CH (“PROTES”)

# data[].attributes.body
Es la linea on canvia la font d'energia i passem d'un sistema amb unes demandes a un altre

ANAERÒBIC:

ALÀCTIC: 0-30 SECS

LÀCTIC: 0’30-2 MINS

AERÒBIC: +2 MINS

# data[].attributes.body
Que es?

Consiteix en realitzar una previsió d'actuacions de tot el procés global de l'entrenament amb l'objetciu d'assolir en el moment desitjat els millors resultats esportius

Quines fases té?

1. Periodització de l'entrenament

2. Periodització de l'entrenament

3. Periodització de la velocitat

4. Periodització de la resistència

5. Periodització de la flexibilitat

# data[].attributes.body
En cada metode tenim diferentes formes de fer calculs i ho representem en formules, per exemple: Itensitat= I , Volum= V i Carrega= (KG/POT) i aixo respresenta formules d'una manera mes rapida.

PR= es Record personal // RM= Repetició màxima

# data[].attributes.body
Es una manera d'entrenament que la força esta pensada sobretot per fer créixer el múscul. Es treballa amb pesos alts, fent aproximadament entre 6 i 12 repeticions per sèrie i amb descansos d'1-2 minuts. Aquests tipus d'entrenament combina tensió i fatiga muscular, bàsicament fa que impulsi la hipertrofia

# data[].attributes.body
Es la capacitat del múscul d'aguantar el treball durant bastanta estona sense afluixar. S'entrena amb pesos baixos però amb moltes repeticions seguides i descansos curts. L'objectiu es que el múscul s'acostumi a treballar de manera continua i seguit, millor fer poc mes amb mes repeticions en comptes de posar molt de pes i poques repeticions

# data[].attributes.body
Es la capacitat de generar la màxima tensió possible amb un sol esforç. S'entrena amb carregues molt altes, poques repeticions i descansos llargs. L'objectiu es moure el màxim pes possible amb bona tècnica i potenciar la força pura del múscul i del sistema nervios.

# data[].attributes.body
Es la capacitat de generar força molt ràpidament. No es tracta de es tracta de convertir aquesta força en un gest ràpid i intens. S’entrena amb pesos baixos o mitjans, fent moviments àgils i amb poc volum. El propòsit és que el cos sigui capaç de respondre amb potència i velocitat en cada moviment.

# data[].attributes.body
Secció àmplia d’entrenament onl’objectiu és portar la capacitat de prestacióde l’atleta al nivell més alt.

Aquesta macroestructura coincideix amb la

preparació d’una competició.

Cada macrocicle, generalment, s’estructura en 3 fases:

▪ Adquisició de la forma: Correspon als mesocicles d’Acumulació i Transformació.

▪ Manteniment de la forma: Correspon als mesocicles de Realització.

▪ Recuperació: Fase de pèrdua de forma específica i de recuperació.

# data[].attributes.body
Son cicles temporals inter mitjos que tenen com a finalitat assolir objectius parcials del procés global, hi ha 3 tipus:

Mesocicle d’Acumulació: predomina el treball de caràcter general.

Mesocicle de Transformació: predomina

el treball específic.

Mesocicle de Realització:Es defineix a l’esportista i es competeix.

# data[].attributes.body
Es l'estructura de planificació temporal de curta duració.

Esta formada per diverses unitats d’entrenament

i que finalitza amb una o dues sessions

de recuperació.

TIPUS DE MICROCICLE

▪ MICROCICLE D’APROXIMACIÓ

▪ Es caracteritza per utilitzar càrregues molt semblants a les suportades a la competició.

Han de permetre la recuperació de l’esportista.

▪ MICROCICLE DE COMPETICIÓ

▪ Integren en la seva organització les activitats abans, durant i després de la

competició.

▪ MICROCICLE DE RECUPERACIÓ

▪ Persegueixen la recuperació total de l’esportista

# data[].attributes.body
La velocitat es podria descriure com la habilitat de desplaçar-se per un espai determinat en el menor temps possible, és a dir, la relació entre la distància recorreguda i el temps emprat, o dit d’una altra manera, els metres avançats per segon.

Quan parlem de velocitat ens referim a:

Que duri poc temps

Que no es produeixi fatiga

Que pugui superar resistències externes de poca magnitud

# data[].attributes.body
La velocitat de desplaçament augmenta de forma

exponencial entre els 12 i els 14 anys.

La velocitat de reacció i la freqüència de moviment

milloren molt en aquesta etapa

donant resultats semblants als dels adults als 15-16

anys.

Després estancament sobretot si no hi ha

estimulació

La fase més sensible de millora de la velocitat és durant

l’etapa de primària (entre els 8 i els 12 anys)

# data[].attributes.body
Velocitat de reacció: mínim temps transcorregut entre captar l’estímul i iniciar la resposta motriu. Podria ser de dos formes:

Simple: tenim 1 estímul, hi ha 1 resposta. Per exemple La sortida de ua carrera de atletisme de 50 metres

Complexa: O més d’un estímul o més d’una resposta. Per exemple: La persona que estàs defensant

a basquet, se li cau la pilota a terra (piques la pilota, et llences i l’agafes.

Velocitat acíclica: Capacitat d’executar un gest únic el més ràpid possible. Exemple: llançament de cistella

Velocitat cíclica: Capacitat d’executar un gest que es va repetint el més ràpid. Exemple cursa de 40 metres

# data[].attributes.body
Sistema continu: exercici d'una sola repetició i no es para des de

l’inici fins al final del mateix.

→ alterna moments curts d’alta intensitat amb d’altres llargs de baixa

intensitat que funcionen com a recuperació. Mètode utilitzat en els

esports d’equip.

• Sistema intervàlic: l’exercici s’estructura en diverses repeticions

NO esgota la via energètica o múscul treballat. Cada repetició va

seguida d’un descans incomplet

(repeticions de 5 segons a 1 minut).

- Descans incomplet.

• Sistema de repeticions: exercici estructurat en diverses repeticions

d’una durada suficient per a esgotar la via energètica o múscul. Cada

repetició va seguida d’una pausa completa o recuperació.

- Descans complet

# data[].attributes.body
Adaptacions Tècniques i d'Eficiència (7-10 dies)

En aquesta fase inicial, el cos es torna més eficient a l'hora d'executar el moviment, un canvi conegut com a variació del programa motor.

Major Eficiència Energètica: El cervell i el sistema nerviós aprenen a realitzar el gest tècnic amb més precisió.

Supressió de Gestos Innecessaris: S'eliminen els moviments o la tensió muscular innecessària, es malgasta menys energia per al mateix rendiment.

Adaptacions Metabòliques i Musculars.

A mesura que l'entrenament continua, el cos es prepara per tenir més combustible disponible i millora la capacitat dels músculs.

Augment de les Reserves Energètiques: El múscul augmenta la seva capacitat d'emmagatzemar glucogen muscular, la forma en què el cos guarda els hidrats de carboni per utilitzar-los ràpidament com a energia.

Augment del Volum de la Fibra Muscular: Es produeix una lleugera hipertròfia creixement de les fibres, fent-les més fortes i capaces.

# data[].attributes.body
Període preparatori general:

Resistència bàsica. Importància del mètode continu harmònic, variable i fraccionat llarg. S’accentua l’entrenament de l’eficiència i capacitat aeròbica.

PERÍODE PREPARATORI ESPECÍFIC:

Resistència específica. Predomini del mètode fraccionat mig i curt. S’accentua l’entrenament de la potència aeròbica i capacitat anaeròbica làctica.

PERÍODE PREPARATORI COMPETITIU:

Resistència competitiva i ritme de prova.

Predomini del mètode de repeticions o el fraccionat intervàl·lic. S’accentua el treball de la potència i capacitat anaeròbica làctica i alàctica.

# data[].attributes.headline
TIPUS DE RESISTÈNCIA SEGONS VIA
ENERGÈTICA

# data[].attributes.subject
TIPUS DE RESISTÈNCIA SEGONS VIA
ENERGÈTICA

# data[].attributes.body
Resistència Aeròbica

Resultats Positius: Requereix un mínim de 6 a 8 setmanes amb 3-4 sessions setmanals.

Manteniment: Un cop assolit el nivell, només calen 2 sessions setmanals per mantenir-lo. Una sessió setmanal comporta la pèrdua progressiva de rendiment.

Potència Anaeròbica Làctica

Resultats Positius: Requereix de 3 a 6 setmanes, segons l'esport.

Implementació: S'ha d'entrenar de forma regular des del principi de la temporada en esports anaeròbics.

Període Específic: S'aconsella 2-3 sessions làctiques setmanals, respectant una recuperació estricta de 48 a 72 hores.

Velocitat Alàctica

Resultats Positius: És el sistema més ràpid d'adaptació, requereix només 2 a 4 setmanes.

Implementació: S'ha d'incloure des del principi de la temporada.

Període Específic: S'aconsella 1-3 sessions alàctiques setmanals, amb una recuperació ràpida de 12 a 24 hores.

# data[].attributes.body
Factors extens a l’individu:

- Hora del dia: en el centre del dia s’augmenta els nivells de flexibilitat

- Temperatura: si fa fred, menys flexibilitat

- Humitat: si hi ha humitat, menys flexibilitat.

- Costums socials: sedentarisme menys flexibilitat, cultura oriental més flexibilitat.

BENIFICIS:

La flexibilitat és una excepció de les CFB, ja que els majors nivells els trobem als dos anys de vida. A partir d’aquest moment presenta una involució.

# data[].attributes.headline
TIPUS DE FLEXIBILITAT I ELS SEUS METODES

# data[].attributes.subject
TIPUS DE FLEXIBILITAT I ELS SEUS METODES

# data[].attributes.body
Activa:

Flexibilitat estàtica: Sense moviment, adoptar una postura i cercar el grau d’estirament sense arribar al dolor i mantenir durant uns segons.

Flexibilitat dinàmica: Moviment buscant la màxima amplitud d’una articulació i el màxim estirament muscular.

Passiva:

Tipus d’estirament provocat per a una altra

persona o altres elements externs

MÈTODES D’ENTRENAMENT

Mètode actiu: en el que l’esportista participa activament de l’estirament forçant la seva posició corporal. Pot ser estàtic o dinàmic.

Mètode passiu: en el que elements externs com la força de la gravetat o una altra persona o aparells forcen l’articulació a estirar.

PNF : és una barreja dels mètodes anteriors.

Es realitza una seqüència formada per 20 segons d’estirament estàtic assistit + 10 segons de contracció isomètrica del

múscul a estirar; finalment 20 segons més d’estirament estàtic assistit igual al primer.

Mètode Solveborn:

20-30 segons d’estirament suau,

per tal d’estimular un punt d’unió entre tendons i músculs, després fer una relaxació de 3 a 5 segons per finalment fer un estirament intens de 20-30 segons més.

# data[].attributes.attachment_link.title
 Bateria d'activitats Oriol ,Didac,Jordi,Aron

# data[].attributes.attachment_link.title
Còpia de FLEXIÓ I EXENSIÓ Activitat - Toni Ortiz, Jordi L, Aron V, Iker R

# data[].attributes.attachment_link.title
Copia de SISTEMA NERVIOS MIQUEAS, IKER ROMERO,NABIL,TEO i DIDAC.pptx

# data[].attributes.attachment_link.title
Sistema Locomotor-David, Alex, Dani, Ian i Ariel

# data[].attributes.body
Serveix per quina es la meva màxima repetició ( es el maxim pes que puc aixecar un cop, pero no mes repeticions)

Com es pot obtenir aquest RM? Hi ha dos metodes:

Forma indirecta:

1RM = (Pes aixecat 0,033 repeticions ) + Pes aixecat

Màxim 6-8 repeticions.

Forma Directa:

Fas una repetició amb el pes que creus convenient i si pots, descanses 3-5 minuts, augmentes pes i tornes a provar, fins que no puguis moure el pes.