# data[].attributes.headline
Šī bija pirmā grāmata luterāņu kontekstā.Rakstīta vidusdialektā, kas kļuva par pamata izloksni mūsdienu latviešu literārajai valodai.Tāpēc to biežāk uzskata par "pirmo īsto latviešu grāmatu" valodas attīstības nozīmē.

# data[].attributes.subject
Šī bija pirmā grāmata luterāņu kontekstā.Rakstīta vidusdialektā, kas kļuva par pamata izloksni mūsdienu latviešu literārajai valodai.Tāpēc to biežāk uzskata par "pirmo īsto latviešu grāmatu" valodas attīstības nozīmē.

# data[].attributes.headline
Tā tiešām ir pirmā grāmata, kas latviešu valodā tika pilnībā iespiesta un izplatīta.Bet tā nebija saistīta ar to dialektu, kas vēlāk kļuva par latviešu literārās valodas pamatu.Maz ietekmēja vēlākos valodas standartus.Tika izmantota Latgales katoļu draudzēs.

# data[].attributes.subject
Tā tiešām ir pirmā grāmata, kas latviešu valodā tika pilnībā iespiesta un izplatīta.Bet tā nebija saistīta ar to dialektu, kas vēlāk kļuva par latviešu literārās valodas pamatu.Maz ietekmēja vēlākos valodas standartus.Tika izmantota Latgales katoļu draudzēs.

# data[].attributes.headline
rakstu valoda un gramatikasRakstu valodas attīstība:1685. gads – pilnais Bībelis tulkojums latviski.Latviešu gramatikas: pirmās gramatikas vācu valodā, piemēram, G. Mancela gramatika.

# data[].attributes.subject
rakstu valoda un gramatikasRakstu valodas attīstība:1685. gads – pilnais Bībelis tulkojums latviski.Latviešu gramatikas: pirmās gramatikas vācu valodā, piemēram, G. Mancela gramatika.

# data[].attributes.headline
Ortogrāfija: Vāciski orientēta pareizrakstība, nav konsekventa.Dialekti: Sāk parādīties atšķirības rakstu valodā atkarībā no novada – vidusdialekts (vidzemnieku valoda), rietumlatviešu rakstu valoda (kuršu valoda).Valodas funkcija: Galvenokārt reliģiska (sprediķi, garīgās dziesmas), retāk laicīga literatūra.

# data[].attributes.subject
Ortogrāfija: Vāciski orientēta pareizrakstība, nav konsekventa.Dialekti: Sāk parādīties atšķirības rakstu valodā atkarībā no novada – vidusdialekts (vidzemnieku valoda), rietumlatviešu rakstu valoda (kuršu valoda).Valodas funkcija: Galvenokārt reliģiska (sprediķi, garīgās dziesmas), retāk laicīga literatūra.

# data[].attributes.headline
Atmoda (19. gs. 2. puse):Jauns uzsvars uz latviešu valodu kā nacionālās identitātes pamatu.1862. gads – K. Valdemārs izdod "Pēterburgas Avīzes", kurās aizstāvēta latviešu valoda.1868. gads – K. Mīlenbahs sāk darbu pie mūsdienu latviešu valodas normēšanas.Ortogrāfijas reforma: Pirmie mēģinājumi attālināties no vāciski rakstītās ortogrāfijas.Valodas funkciju paplašināšanās: Sāk parādīties laikraksti, literatūra, dzeja (A. Kronvalds, Auseklis, Rainis u.c.).

# data[].attributes.subject
Atmoda (19. gs. 2. puse):Jauns uzsvars uz latviešu valodu kā nacionālās identitātes pamatu.1862. gads – K. Valdemārs izdod "Pēterburgas Avīzes", kurās aizstāvēta latviešu valoda.1868. gads – K. Mīlenbahs sāk darbu pie mūsdienu latviešu valodas normēšanas.Ortogrāfijas reforma: Pirmie mēģinājumi attālināties no vāciski rakstītās ortogrāfijas.Valodas funkciju paplašināšanās: Sāk parādīties laikraksti, literatūra, dzeja (A. Kronvalds, Auseklis, Rainis u.c.).

# data[].attributes.body
20.–30. gadi (Brīvvalsts periods):

1918. gads – Proklamēta Latvijas Republika, latviešu valoda kļūst par valsts valodu.

Izveidojas vienota literārā valoda (pamatā vidus dialekts, īpaši vidus dialekta centrālā izloksne).

Ortogrāfijas reforma (20. gadsimta 20. gados): ieviesta fonētiskā ortogrāfija, tuvināta izrunai.

1940–1990: Padomju okupācija un trimdas valoda

PSRS laikā:

Latviešu valoda tiek ierobežota, krievu valoda dominē, īpaši izglītībā un administrācijā.

Latviešu valoda gan turpina attīstīties zinātnē, kultūrā, presē.

Trimdā:

Latvieši saglabā valodu ārpus Latvijas (ASV, Vācija, Zviedrija), izdod grāmatas, laikrakstus.

5. Posms: 21. gadsimts – digitālais laikmets un globalizācija

Pēc 1991. gada – latviešu valoda atkal kļūst par vienīgo valsts valodu.

Valodas likums (1999) nostiprina latviešu valodas lietojumu publiskajā telpā.

Digitālā vide:

Latviešu valoda ienāk internetā, sociālajos tīklos.

Jauni izaicinājumi: svešvārdi, anglicismi, žargons.

Valodas attīstība un aizsardzība:

Tiek izstrādāti jauni vārdi tehnoloģijām un mūsdienu parādībām (piemēram, viedtālrunis, lietotne).

Latviešu valodas aģentūra un citas iestādes aktīvi darbojas pie valodas saglabāšanas un attīstības.

Kopsavilkums

Gadsimts Notikumi / attīstība

15.–16. gs Pirmie raksti, reliģiska valoda

17.–18. gs Bībeles tulkojums, agrīnas gramatikas

19. gs Nacionālā atmoda, valodas normēšana

20. gs Valsts valoda, padomju laika ierobežojumi

21. gs Digitālais laikmets, valodas aizsardzība un modernizācija

# data[].attributes.headline
Pēc 1991. gada – latviešu valoda atkal kļūst par vienīgo valsts valodu.Valodas likums (1999) nostiprina latviešu valodas lietojumu publiskajā telpā.Digitālā vide:Latviešu valoda ienāk internetā, sociālajos tīklos.Jauni izaicinājumi: svešvārdi, anglicismi, žargons.Valodas attīstība un aizsardzība:Tiek izstrādāti jauni vārdi tehnoloģijām un mūsdienu parādībām (piemēram, viedtālrunis, lietotne).Latviešu valodas aģentūra un citas iestādes aktīvi darbojas pie valodas saglabāšanas un attīstības.

# data[].attributes.subject
Pēc 1991. gada – latviešu valoda atkal kļūst par vienīgo valsts valodu.Valodas likums (1999) nostiprina latviešu valodas lietojumu publiskajā telpā.Digitālā vide:Latviešu valoda ienāk internetā, sociālajos tīklos.Jauni izaicinājumi: svešvārdi, anglicismi, žargons.Valodas attīstība un aizsardzība:Tiek izstrādāti jauni vārdi tehnoloģijām un mūsdienu parādībām (piemēram, viedtālrunis, lietotne).Latviešu valodas aģentūra un citas iestādes aktīvi darbojas pie valodas saglabāšanas un attīstības.

# data[].attributes.headline
1525. gads – pirmais latviešu teksts iespiestā veidā (nav saglabājies)Tiek uzskatīts par latviešu rakstītās valodas pirmsākumu.Šajā gadā tika iespiests fragments no luterāņu katehisma (reliģisks teksts), iespējams, latviešu valodā, bet neviena šī teksta kopija nav saglabājusies.Drukāšanu, visticamāk, organizēja vācu luterāņu mācītāji, kas darbojās Livonijā.Šis datums rāda, ka reformācijas ietekmē sākās centieni tulkot kristīgo literatūru tautas valodā, tostarp latviski.

# data[].attributes.subject
1525. gads – pirmais latviešu teksts iespiestā veidā (nav saglabājies)Tiek uzskatīts par latviešu rakstītās valodas pirmsākumu.Šajā gadā tika iespiests fragments no luterāņu katehisma (reliģisks teksts), iespējams, latviešu valodā, bet neviena šī teksta kopija nav saglabājusies.Drukāšanu, visticamāk, organizēja vācu luterāņu mācītāji, kas darbojās Livonijā.Šis datums rāda, ka reformācijas ietekmē sākās centieni tulkot kristīgo literatūru tautas valodā, tostarp latviski.

# data[].attributes.headline
1550. gads – pirmā saglabājusies latviešu valodā iespiestā publikācijaSebastians Minsteris savā vācu valodas grāmatā iekļauj latviešu valodas paraugu.Šis paraugs ir daži latviešu vārdi un frāzes (piemēram, skaitļi, ikdienas izteicieni).Tas nav atsevišķs latviešu teksts, bet gan pierādījums, ka latviešu valoda ir dokumentēta un pētīta jau 16. gadsimtā.Šis ir arī pirmais latviešu valodas "pieminējums" grāmatā, kas saglabājies līdz mūsdienām.

# data[].attributes.subject
1550. gads – pirmā saglabājusies latviešu valodā iespiestā publikācijaSebastians Minsteris savā vācu valodas grāmatā iekļauj latviešu valodas paraugu.Šis paraugs ir daži latviešu vārdi un frāzes (piemēram, skaitļi, ikdienas izteicieni).Tas nav atsevišķs latviešu teksts, bet gan pierādījums, ka latviešu valoda ir dokumentēta un pētīta jau 16. gadsimtā.Šis ir arī pirmais latviešu valodas "pieminējums" grāmatā, kas saglabājies līdz mūsdienām.

# data[].attributes.body
Autors un izdevējs: Pauls Einhorns vai kāds cits vācu mācītājs Vidzemē (nav pilnīgas vienprātības).

Tiek uzskatīts par pirmo laicīgo (ne reliģisko) iespieddarbu latviešu valodā.

Iespējams kalendārs ar piezīmēm, kas ietvēra gan astronomisku informāciju, gan arī pamācošus tekstus un aforismus tautai.

Šis izdevums paplašināja latviešu valodas lietojumu ārpus baznīcas – sabiedriskā, praktiskā dzīvē.