# data[].attributes.body
1. Hvad er formålet med testen? Hvorfor og til hvem

Testen er med til at vurdere / analysere borgerens ADL/funktioniveau, for at kunne vurdere hvor vedkommende har brug for assistance.

Testen laves typisk til borgere med apopleksi og hjerneskader, samt cancer og rygmarvsskade.

2. Hvad er testens reliabilitet / validitet / responsiveness?

Reliabilitet: Acceptabel

Validiteten: Acceptabel

4 ud af 7 studier viser dårlig responssivness

3. Hvordan udføres testen?

Testen vurderes på 18 områder fordelt på 13 motoriske områder og 5 kognitive områder.

Områderne kan tilgåes via link

Hvert af de 18 områder scores på en 7-punkts scala (1= total hjælp - 7= fuldstændig selvhjulpen)

En samlet score under 6 = kræver en person til supervision eller fysisk assistance

Varighed: Første gang omtrent 1 time, men med øvelse kan den tage 20-25 min.

4. Hvornår vil I bruge disse tests?

Når man skal specificere hvilke ADL-funktioner, som borgeren har begrænsning ved.

# data[].attributes.attachment_link.description
Functional Independence Measure (FIM) vurderer motoriske og kognitive færdigheder, afhængighed af hjælp og plejetyngde.

# data[].attributes.body
1. Formålet med testen er at vurdere funktion i OE + UE + balanceaspekter hos voksne personer efter apopleksier.

2. Reliabilitet og validiteten ved testen er generelt fundet god. Ved responsivess vises der at der kan forekomme ændringer over tid.

3. De otte delområder af motorisk funktion scores på en 7 punkts skala fra 0-6, hvor 6 indikerer bedste funktionsevne. Hvert delområde testes tre gange, og det bedste resultat noteres. Rækkefølgen af de enkelte deltest er ikke væsentlig.

Alle deltest skal udføres selvstændigt af testpersonen, med mindre andet er angivet. Testen bør udføres, når testpersonen er maksimalt vågen og klar.

4. Til at vurdere funktionsnedsættelser og ændringer heraf ved personer som har haft en apopleksi.

# data[].attributes.body
1. Hvad er formålet med testen? Hvorfor og til hvem vil I laver den på?

Formålet er at teste OE funktioner herunder gribe, greb, pincetgreb og grovmotorik.

Målgruppen anvendes til voksne over 13 år med forskellige grader af udfald i OE og anvendes hyppigst ved stroke patienter. Dog kan den også anvendes ved traumatisk hjerneskader, parkinsons og MS. Det understøtter identificeringen af OE udfald og til at vurdere genoptræningsindsatser. Derudover bruges den også til at evaluere OE funktion over tid.

2. Hvad er testens reliabilitet / validitet / responsiveness?

Reliabililtet: ARAT er testet bredt for patienter med stroke, traumatisk hjerneskade, MS og Parkinsons og scorer altid højt på reliabilitet. Dette gælder også for re-test reliabilitet.

Validitet: Stærk validitet sammenlignet med andre OE funktionsskalaer. Den rangerer fra god til moderat sammenlignet med nogle test til høj, når den sammenlignes med andre test

Responsiveness: Høj responsiveness og evne til at opdage klinisk relevante ændringer i motorfunktion i OE, særligt for stroke patienter.

3. Hvordan udføres testen?

Testen tager mellem 10 til 20 min – man skal bruge 19 items. Testen indeholder 4 sub kategorier der er fordelt under Gribe (6 items 0-18 points), greb (4 items 0-12 points), pinch (3 items 0-9 points) og grovmotorik (6 items 0-18 points). Inddeling af points bliver givet ud fra hvor godt test personen kan udføre delopgaven fra 0-3

Testen udføres ved man starter ved at udføre den sværeste delopgave inde på en sub kategori hvilket vil resultere 3 point og videre stillingtil næste delopgave. Hvis personen der testes, ikke kan udføre den sværeste delopgave i en subkategori så tester man fra den nemmeste delopgave inde for en kategori indtil man når op på en sværhedsgrad personen ikke kan udføre.

4. Hvornår vil I bruge disse test?

I akut-, subakut-og senfasen.

# data[].attributes.body
3. Bergs Balanceskala

Formål med testen, hvorfor og til hvem:

Vurdering af funktionel balance og faldrisiko ved svage ældre og neurologiske borgere

Postural kontrol ved statiske/dynamiske funktioner + afværgereaktioner

Sætte et tal på, hvor stor chancen er for fald

Reliabilitet / validitet / sensitivitet:

Validitet: Høj (ikke angivet tal)

Reliabilitet: 98%

Sensitivitet: Moderat --> Høj

Udførelsen:

14 individuelle opgaver udføres og der tildeles point fra 0-4 (0 dårligst, 4 bedst).

Terapeuten introdcerer øvelsen og udførelsen inden da, idet pt. kun har ét forsøg pr. øvelse.

Puljen lægges sammen --> Jo højere score jo bedre statisk/dynamisk balance indikerer testen.

41–56 point: Lav faldrisiko / selvstændig gangfunktion.

21–40 point: Moderat faldrisiko / nedsat balance.

0–20 point: Høj faldrisiko / svær balanceforstyrrelse (højt behov for ganghjælpemidler)

Testen indeholder nødvendige remedier (sko, stopur, stol m.fl.)

Hvornår vil man bruge Bergs Balance Test?

Hvis pt. angiver nedsat balance og/eller dette observeres

# data[].attributes.body
Hvad er formålet med testen? Hvorfor og til hvem vil I lave den?

Trunk Impairment Scale (TIS) vurdere både statisk og dynamisk siddende balance samt koordination af truncus i siddende stilling.

Voksne over 18 år og ældre efter apopleksi, MS, PD og efter hjerneskade.

Hvad er testens reliabilitet / validitet / responsiveness?

Reliabilitet: Test‑retest‑ og inter‑observatør‑reliabiliteten for TIS‑totalscoren (ICC) er henholdsvis 0,96 og 0,99.

Validitet: Validitet er til stede i testen (testen måler det, som den er udviklet til at måle).

Hvordan udføres testen?

Den statiske delskala undersøger:

personens evne til at opretholde en siddende stilling med fødderne støttet,

evnen til at sidde, mens benene krydses passivt, og

evnen til at sidde, mens personen selv krydser benene aktivt.

TIS indeholder opgaver med lateral fleksion af truncus og ensidig løft af hoften. For at vurdere truncuskoordination bliver personen bedt om at rotere den øvre eller nedre del af truncus 6 gange, hvor bevægelsen initieres enten fra skulderbæltet eller bækkenet. Hvert item bedømmes på en ordinalskala med 2, 3 eller 4 trin.

De maksimale scores på de tre delskalaer — statisk balance, dynamisk balance og koordination — er henholdsvis 7, 10 og 6 point.

Den samlede TIS‑score spænder fra 0 (minimal funktion) til 23 (perfekt funktion). I en nyere version af TIS (version 2.0) til voksne blev den statiske delskala fjernet på grund af en loftseffekt, og den samlede score spænder derfor fra 0 til 16 point (Verheyden & Kersten, 2010).

Hvornår vil I bruge disse test?

Vi ville primært bruge dem til PT/borgere som har været sengeliggende længe, da det er en siddende funktionstest, som har særligt fokus på PT posturale kontrol, og at testen udføres siddende.

Sammenlignet med Bergs-balance skala, ville TIS være til mennesker med lavere funktionsniveau. Mennesker med faldrisiko, da testen udføres siddende.

# data[].attributes.body
1.

Formål: Dynamic Gait Index (DGI) vurderer den dynamiske og funktionelle balance under gang.

Hvorfor og til hvem:

For at vurdere den dynamiske balance under gang, i pt. med nedsat balance.

Den er originalt udviklet til ældre med balance problemer, men er også valideret til patienter med vestibulære lidelser, Parkinson, kronisk apopleksi, erhvervet hjerneskade, multipel sklerose.

Den modificerede DGI bliver vurderet på tid, gangmønster og grad af støtte.

2. Reliabiliteten af DGI er vurderet i syv studier og intra- og intertester reliabiliteten er moderat til god hos hhv. patienter med kronisk apopleksi (25), multiple sklerose (MS) (7;35), vestibulære lidelser (22;61) og ældre med balanceproblemer (14;45). Reliabiliteten for hver deltest i de pågældende reliabilitetestudier varierer fra dårlig til god, hvilket indikerer, at de enkelte deltest i DGI ikke bør anvendes selvstændigt, og at DGI kun er reliabel for den totale scorer.

DGI vurderes til at være et validt måleredskab, der kan vise ændring over tid (effektmål) eller anvendes prognostisk, når den dynamiske balance skal evalueres eller en persons faldrisiko skal identificeres, hos ældre og hos patienter med vestibulære lidelser, parkinson, multiple sklerose, erhvervet hjerneskade og kronisk apopleksi.

Responsiveness:   Ingen studier har undersøgt responsiveness af DGI.

3. Hvordan udføres testen?

Ved DGI skal der måles en gangbane op på en længde med ca 6,1 m og en bredde ca 38 cm. Et stykke tape som startstreg og to kegler i enden af banen. Testen skal udføres med det gangredskab man normalt brenytter sig af. Man skal følge de mundtlige instrukser fra testmanualen. Personen kan få op til 24 point vurderet ud fra gangfunktion. 0 = 0 alvorlige afvigelser, 1 = moderat, 2=let afvigelse, 3 = 3 normal gangfunktion.

mDGI udføres også ud fra testmanualen, og her benytter man også det gangredskab man normalt bruger. Her måles en bane op på 6,1 m og en bredde på 1 m. Der er et stykke tape som startsrteg og ved slutningen af banen. Der er et lille stykke tape ved 2,5m, 3m og 5m.

mDGI vurderes ud fra tid (0-3 point), gangmønster(0-3 point) og grad af støtte (0-2 point). Maks point er 64.

I begge tests er der 8 "opgaver" der skal udføres

4. Kan bruges ved patienter med balanceproblemer eller nedsat gangfunktion. DGI bruges ofte ved ældre med nedsat gangfunktion.

# data[].attributes.body
1. Hvad er formålet med testen? hvorfor og til hvem vil i lave den: at vurdere personens grad af afhængighed af enhver hjælp, verbalt som fysisk - personer med funktionens nedsættelse uden kognitiv afvigelse.

2. Hvad er testens reliabilitet/validitet/responsiveness?: Både Barthel 20 og 100 er vurderet til at være acceptabelt undersøgt i forhold til reliabilitet og validitet, jævnfør en revidering i 2006 af professor Thomas Maribo - Responsiveness er højest på 100, da den er mere "finkornet".

3. Hvordan udføres testen?: Testpersonen vurderes gennem udførsel af 10 aktiviteter, som scores ift. hvor megen hjælp testpersonen har brug for, for at kunne gennemføre dem. Den laveste score gives, når testpersonen kun kan udføre aktiviteten med personhjælp. Den højeste gives, når testpersonen kan udføre aktiviteten uden personhjælp. Aktiviteterne er vægtede i forhold til hinanden, så den højeste score er forskellig fra aktivitet til aktivitet. Scoren for hver enkelt aktivitet lægges sammen til en totalscore.

4. Hvornår vil i bruge disse test?: Den bruges som led i vurdering til bl.a. at undersøge om en patient ville kunne begå sig i ejet hjem. Barthel Index bruges primært til at registrere, hvad en patient faktisk gør (ikke hvad de er i stand til at gøre) i forhold til basale funktioner. Den er forholdsvis unuanceret, eftersom den udelukkende baserer sig på basale fysiske ADL-funktioner og ikke fanger ikke mere komplekse aktiviteter (f.eks. madlavning eller økonomistyring).