# data[].attributes.body
Profes Papel Tijera, és una web col·laborativa per a docents on trobaràs materials educatius creats per mestres: fitxes, activitats, jocs i formació. Pots accedir a molts de recursos per inspirar-te a l'hora de preparar les teves sessions.

# data[].attributes.attachment_link.title
Profes Papel Tijera Consciència fonològica i lectoescriptura amb personatges fantàstics

# data[].attributes.attachment_link.description
Aquest material, que té com a eix temàtic els personatges fantàstics, està format per dues propostes que permeten treballar la consciència fonològica, la sil·làbica i la lectoescriptura. A més a més, s’inclouen diferents propostes sobre com presentar el material i com dur a terme les activitats per tal d’adaptar-lo a diferents nivells i edats.

# data[].attributes.body
Disgrafia.

Linealitat.

Hiposegmentació.

Hipersegmentació.

Competència lletrada.

# data[].attributes.body
Escriptura creativa

Jocs d'escriptura

Projectes

Concursos d'escriptura

# data[].attributes.body
Etapes de l'escriptura segons Anna Teberosky:

Escriptura d'imitació o indiferenciada.

Escriptura diferenciada.

Escriptura sil·làbica.

Escriptura sil·labicoalfabètica.

Escriptura alfabètica.

# data[].attributes.body
En la pàgina web recursos per a docents, a més a més de recursos hi podem trobar molta informació i cursos sobre l'escriptura.

# data[].attributes.attachment_link.description
El llenguatge està present en les nostres vides, des del naixement.

# data[].attributes.body
https://xtec.gencat.cat/ca/projectes/escriptura/ara-escric/marc-conceptual/decaleg-descriptura/

El Programa araESCRIC es va impulsar dins el Pla de reducció del fracàs escolar a Catalunya (2012-2018). El document adjunt és un Decàleg que "té la voluntat de divulgar, remarcar o fixar deu aspectes clau de la didàctica de l’escriptura" (Departament d'Educació, 2022).

Aquest, és una eina teòrica i pràctica que engloba des d'orientacions per cicles i per a centres de cadascun dels punts que desenvolupa, fins a eines i instruments per a l'avaluació.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
XTEC - Xarxa Telemàtica Educativa de Catalunya

# data[].attributes.attachment_link.description
El decàleg d’escriptura s’adreça, alhora, a docents i centres, amb la voluntat de divulgar, remarcar o fixar deu aspectes clau de la didàctica de l’escriptura. S’ha editat un únic decàleg per al segon cicle d’educació infantil, l’educació primària i l’educació secundària obligatòria. Acompanyen el decàleg unes orientacions en les quals el professorat pot trobar concrecions per a cadascuna de les sentències, tenint en compte la idiosincràsia de l’ensenyament i aprenentatge de l’escriptura tant al segon cicle d’educació infantil i cicle inicial de primària, al cicle mitjà i superior de primària com a l’educació secundària obligatòria. En aquestes orientacions també es proposa un seguit d’activitats perquè l’equip docent de cada centre pugui apropiar-se el contingut del decàleg d’una forma col·laborativa.

# data[].attributes.attachment_caption
Us comparteixo una fotografia del recurs metodològic “l’ambient de tinta i traç” que fomenta el treball del grafisme (activitat gràfica, que implica moviment y desenvolupament psicomotriu) en diversos models tipogràfics i suports, respectant la lliure circulació dels infants i l’adaptació multinivell en un entorn ludificat.

# data[].attributes.attachment_caption
En contrast amb metodologies més actives, significatives i transversals, també us adjunto un exemple de fitxa “tradicional” per treballar el mateix àmbit de l’escriptura: el grafisme.  Tots dos tipus de mètodes s’equilibren en un model educatiu que diversifica les propostes a l’alumnat. 

# data[].attributes.body
TodoInclusión és repositori de recursos per a educadors i educadores que té com a objectiu fomentar la inclusió. Podreu trobar contingut formatiu, però també un ampli repertori de propostes per aplicar a l’aula, ja sigui per inspirar-vos o traslladar-les directament. També podreu trobar material adaptat per a l'alumnat amb NESE. Ho té tot! A més es va actualitzant i està tot molt ben estructurat.

# data[].attributes.body
Més enllà de les etapes que heu presentat, Núñez i Santamarina (2014) defensen la idea de que la consciència fonològica i les habilitats orals de la llengua són indispensables, actuant a mode de requisit previ per al desenvolupament de les fases que estem treballant (Teberosky) per a un ús comprensiu i expressiu de la llengua (oral, llegida i escrita).

# data[].attributes.body
Aquest article de Llamazares, Alonso-Cortés i Sánchez ens aporta una perspectiva sistèmica de la influència dels factors exògens i endògens en el procés d’aprenentatge de la lectura i l’escriptura: des de l’àmbit cognitiu i emocional fins a l’entorn familiar i escolar.

# data[].attributes.attachment_link.title
Factores que influyen en el aprendizaje de la comprensión lectora y de la composición escrita: tres estudios realizados en aulas de Educación Infantil y Educación Primaria

# data[].attributes.attachment_link.description
Autorías: Teresa Llamazares Prieto, María Dolores Alonso-Cortés Fradejas, Susana Sánchez Rodríguez.
Localización: Investigaciones Sobre Lectura. Nº. 3, 2015.
Artículo de Revista en Dialnet.

# data[].attributes.body
Vintimilla-Ormaza, M. et al. (2020) exposen que, per tal que l'alumne assoleixi l'habilitat de l'escriptura, primer ha de passar pel domini de la motricitat grossa, el qual li permet endinsar-se en l'aprenentatge de l'escriptura. A continuació, anomeno activitats que ajuden a l'alumnat:

Estratègies per al desenvolupament de la grafomotricitat: traços horitzontals, verticals, alternats, inclinats, oblics, en espiral, en bucle, en aspa o corbats.

Activitats per millorar l'habilitat de les mans: moure les palmes al ritme de la música, sostenir objectes, coreografies amb les mans, exercicis de coordinació de mans o activitats de moviments de dits, com tocar un instrument o fer dibuixos amb els dits sobre farina.

Activitats de coordinació visomotora: llançar objectes, recollir-los, encistellar pilotes, entre d’altres.

Activitats per al desenvolupament de la psicomotricitat fina: endreçar les joguines al seu lloc, inculcar la salutació amb la mà, danses on els infants s’han de tocar parts del cos, activitats amb plastilina, fer trencaclosques, etc.

Referència bibliogràfica

Vintimilla-Ormaza, Marcela-de-los-Ángeles ; Garcia-Herrera, Darwin Gabriel ; Álvarez-Lozano, María Isabel ; Erazo-Álvarez, Juan Carlos."Estrategias Pedagógicas para el desarrollo de la grafomotricidad.". Revista Arbitrada Interdisciplinaria Koinonía. Vol. 5 (1), 2020. p 508-527. ISSN 25423088

# data[].attributes.body
Segons els experts, el llenguatge oral i el llenguatge escrit tenen una forta relació.

Teberosky (2020), exposa hi ha una correlació entre la capacitat de segmentació en síl·labes i fonemes de l’enunciat oral i l’aprenentatge de la lectura i l’escriptura. I que la capacitat de segmentació podria facilitar a l’aprenent l’accés al sistema alfabètic.

Així doncs, per a l'aprenentatge del que està escrit es requereix un anàlisi del llenguatge. És a dir, desenvolupar la consciència metalingüística.

Els aspectes sobre els quals es pot elaborar aquesta capacitat d’atenció o de reflexió comprenen tots els nivells de l’estructura del llenguatge i el seu ús:

1) fonològic, 2) lèxic, 3) sintàctic, 4) semàntic, i 5) pragmàtic.

# data[].attributes.body
Aquesta proposta aporta diferents idees per ensenyar a escriure contes i faules a l’alumnat del Cicle Mitjà de Primària. L'alumnat llegeix contes i faules i els analitza perquè aquestes lectures els serveixin de model d’escriptura. A partir de l’anàlisi del model que es proposa, l’alumnat entén com es construeixen els contes i quines són les similituds i les diferències entre contes i faules. Després de l’anàlisi es proposa la creació de contes i faules i es pràctica de la lectura expressiva dels contes creats.

# data[].attributes.attachment_link.title
Escriure contes i faules | Aplicació de Recursos al Currículum

# data[].attributes.body
Quatre blocs d'endevinalles amb enginy per llegir, escoltar i jugar. Es treballen conceptes, vocabulari, elements de tradició oral i estimula l’atenció, la memòria i el raonament. Potencia la lectura i l’escriptura.

# data[].attributes.attachment_link.description
Activitat de català sobre endevinalles. Adreçada a alumnes de primària

# data[].attributes.body
Alguns conceptes essencials per entendre el desenvolupament de l'escriptura són:

Consciència fonològica: habilitat per reconèixer i manipular sons en la llengua oral, clau en les primeres etapes (Cuetos, 1990).

Correspondència fonema-grafema: base del sistema d’escriptura alfabètic, especialment present en l’etapa alfabètica (Ferreiro & Teberosky, 1979).

Escriptura espontània: producció lliure i no guiada que ajuda a observar les hipòtesis dels infants sobre el sistema escrit.

Pragmàtica: capacitat d’adequar l’escriptura al context i intencionalitat comunicativa (Rodríguez, 2013).

Planificació textual: procés de pensar, organitzar i estructurar un text abans d’escriure’l.

# data[].attributes.headline
Raquel Gomez - Enllaços i recursos interessants

# data[].attributes.subject
Raquel Gomez - Enllaços i recursos interessants

# data[].attributes.body
Rubricmaker – Per crear rúbriques personalitzades d’avaluació de textos escrits:
https://www.rubricmaker.com/

Arasaac – Banc de pictogrames i recursos visuals per treballar l’expressió escrita amb suport visual:
https://www.arasaac.org/

# data[].attributes.body
Genially – Per crear activitats interactives vinculades a l'escriptura:
https://www.genial.ly

StoryJumper – Plataforma per a la creació de contes digitals, ideal per fomentar l’expressió escrita en entorns creatius:
https://www.storyjumper.com/

Edu365 (Departament d’Educació) – Recull de jocs i activitats de llengua per primària:
https://www.edu365.cat/primaria/muds/catala/index.htm

# data[].attributes.body
L’escriptura passa per diferents etapes evolutives, tal com recullen Ferreiro i Teberosky (1979):

1. Etapa presil·làbica: els infants escriuen lletres o gargots sense relació amb el so. No hi ha correspondència fonema-grafema.

2. Etapa sil·làbica: cada grafia representa una síl·laba. Hi ha una intenció de relació amb la sonoritat.

3. Etapa sil·làbica-alfabètica: comencen a combinar síl·labes i lletres, apareix més consciència fonològica.

4. Etapa alfabètica: es consolida la correspondència fonema-grafema. L'infant escriu sons de manera més precisa.

5. Etapa ortogràfica: incorporació de normes ortogràfiques, puntuació, concordança i cohesió textual.

6. Etapa de producció textual: es focalitza en la coherència, el contingut i la intencionalitat comunicativa.

Aquestes etapes poden variar segons el ritme individual i el context educatiu de cada infant. És important adaptar les estratègies didàctiques a la fase en què es troben.

# data[].attributes.headline
Raquel Gomez - Metodologies que afavoreixen l'escriptura

# data[].attributes.subject
Raquel Gomez - Metodologies que afavoreixen l'escriptura

# data[].attributes.body
Algunes metodologies que afavoreixen l’adquisició i el desenvolupament de l’escriptura són:

Enfocament global i funcional: planteja situacions reals i significatives per escriure. Això motiva als infants perquè l’escriptura adquireix sentit dins del seu entorn (Goodman, 1985).

Metodologia constructivista: segons Ferreiro i Teberosky (1979), els infants construeixen coneixement a partir de la interacció amb el llenguatge escrit. L’error esdevé part del procés d’aprenentatge.

Taller d’escriptura: una pràctica habitual on es combina la creativitat amb l’ensenyament explícit d’estratègies d’escriptura (Cassany, 2006). Permet treballar el procés escriptor (planificació, redacció, revisió) de manera pautada i guiada.

Treball per projectes: incentiva la producció de textos funcionals, com cartes, cartells, informes o contes. L’escriptura esdevé una eina per comunicar, investigar i construir coneixement.

Aprenentatge cooperatiu: fomenta la coescriptura, la correcció entre iguals i el suport mutu, generant un clima positiu per escriure i revisar textos col·lectivament.

Aquestes metodologies són especialment potents quan s’adapten al nivell maduratiu dels infants i es vinculen a les seves experiències i interessos.

# data[].attributes.body
Prerrequisits lectoescriptors: són les habilitats, els coneixements i competències prèvies al domini dels processos implicats en la lectoescriptura que faciliten el seu aprenentatge eficaç , com la consciència fonològica i el desenvolupament del llenguatge oral.

# data[].attributes.body
En aquesta entrada de pàgina web la psicològa Loreto Mir ens fa 5 cèntims de manera clara de les diferents tipologies de dificultats d'aprenentatge de la lectura. També ens parla de les intervencios psicopedagògiques que cal fer en cada cas.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
La lectura és un procés en el qual el lector no es limita únicament a embastar els significats de les diferents paraules que componen el text, sinó que, a partir dels seus coneixements i experiències prèvies (fins i tot emocionals), reconstrueix el significat global del text.

Aprendre a llegir suposa la utilització de processos d'identificació i reconeixement, de lletres, conjunts de lletres i paraules, la seva pronunciació i, finalment, la comprensió de les paraules,a tot això es denomina com Reconeixement lector. Aprendre a llegir implica el desenvolupament d'automatismes fins arribar a una lectura fluïda.

En canvi, llegir per aprendre inclou la participació de processos de comprensió i avaluació de frases, paràgrafs i textos. Es el que es coneix com Comprensió lectora, gràcies a la qual podem accedir a significats més complexos que els de la meres paraules.

Tipus de Dificultats Específiques en l'Aprenentatge de la Lectura

Es classifiquen en funció dels errors principals que manifesten, el que no vol dir que de forma menys acusada no puguin mostrar algun problema d'un altre tipus. De manera que si els errors fonamentals que el lector comet són de percepció i discriminació viso-espacial es denominenDISLÈXIA.

Quan els problemes que el lector presenta té a veure exclusivament amb la comprensió, es denominen dificultats de COMPRENSIÓ LECTORA. Quan els errors són importants, el lector tindrà serioses complicacions per comprendre, no com la dificultat específica que tenen alguns lectors sinó, només, en comprensió lectora.

Quan els errors dislèxics són importants, el lector tindrà serioses complicacions per comprendre, però com a conseqüència, no com la dificultat específica que tenen alguns lectors només en comprensió lectora.

En els problemes lectors existeix una variabilitat de manifestacions

Bona comprensió d'una explicació oral però no d'un text escrit amb els mateixos continguts. Aquest grup seria el que s'ha denominat D islèxic.

Mala lectura de les paraules i manifestació de problemes de comprensió tant escrites com orals. En aquest cas es parla d'un R etràs lector general.

Dificultats en la comprensió lectora encara que la lectura de les paraules és bona. Es tracta de la Hiperlèxia, que es caracteritza per llegir bé o inclòs de forma molt fluïda però la comprensió lectora és molt baixa.

La DISLÈXIA és un Trastorn Específic de la Lectura que es caracteritza per una dificultat en la capacitat per reconèixer paraules, per una lectura lenta i insegura i una escassa comprensió.

Amb molta freqüència, ve acompanyada per problemes en l'expressió escrita (en forma, contingut o faltes d'ortografia), per dificultats en el càlcul o algun altra tipus d'alteració en la comunicació verbal.

El nen dislèxic té dificultat per identificar, memoritzar i reproduir lletres, síl·labes, números.......de manera més concreta aquelles que tenen formes semblants com la "p - b", "p - q", "u - n".... i presenta alteracions en l'ordre de les lletres o síl·labes.

A nivell més general, s'observa una lectura lenta, mecànica, sense el ritme ni l'entonació adequats al nivell de desenvolupament del nen, realitzant salts de línia i mostrant una distracció fàcil.

El veritable problema de la dislèxia està en que no es diagnostiqui o es faci massa tard.

En la Dislèxia els símptomes canvien a mida que l'alumne creix o evoluciona

Des de l'etapa preescolar és possible apreciar petits detalls que poden fer sospitar que un nen és dislèxic. En aquesta etapa es destaquen alteracions del llenguatge i les sensoperceptives (dificultat per la distinció de colors, formes, mides, esquema corporal....) juntament amb problemes motrius i poca habilitat en les activitats manipulatives.

Entre el 6 i els 11 anys, els símptomes són més evidents, o al menys, més coneguts. La seva lectura és vacil·lant, no sempre del tot comprensiva, l'escriptura és irregular amb moltes faltes d'ortografia i l'expressió oral baixa.

A partir dels 12 anys, es fan molt clares les alteracions del aprenentatge.

És important un diagnòstic precoç que permeti intervenir el més aviat possible en el procés del aprenentatge i evitar el fracàs escolar.

Si aquest problema es manté en el temps i sense el tractament adequat pot provocar seqüeles emocionals en el nen, de diferents tipus i intensitat.

S'ha d'efectuar una avaluació individual que té com objectiu la valoració dels aspectes específics dels processos lectors, d'àrees més generals com la intel·ligència i de la possible presència de conseqüències emocionals derivades de la problemàtica.

El tractament ha de ser completament personalitzat i adaptat a l'edat. Han de treballar-se les alteracions perceptiu-motrius, verbals i de lecto-escriptura, especialment les més afectades. Si existeixen seqüeles emocionals, caldrà introduir un tractament psicoterapèutic.

La finalitat de la intervenció psicopedagògica és minimitzar les seves conseqüències i portar al màxim nivell possible els propis recursos del nen en la lecto-escriptura.

En tot aquest procés, és necessària la participació activa dels pares en el tractament. Des de casa, poden recolzar al nen fomentant el joc actiu en programes d'ordinador específics.

# data[].attributes.attachment_link.description
DIFICULTATS EN L'APRENENTATGE DE LA LECTURA ________________________________________________________________ La lectura és un procés en el qual el lector no es limita únicament a embastar els significats de les diferents paraules que componen el text, sinó que, a partir dels seus coneixements i experiències prèvies (fins i tot emocionals), reconstrueix el significat global del text.

# data[].attributes.body
En l’escriptura podem trobar diferents tipus de text:

Text narratiu: és un tipus de text que explica una història real o fictícia. Té una estructura formada per inici, nus i desenllaç.

Text Descriptiu: és un tipus de text que explica amb detalls com és un objecte, persona, lloc o situació utilitzant molts adjectius i expressions visuals.

Text expositiu: aquest text té la finalitat d’informar o explicar algun fet, idees o conceptes de forma clara i ordenada.

Text argumentatiu: aquest text serveix per donar una opinió i defensar-la amb arguments per convèncer el lector.

Text instructiu: aquest text ens Indica com fer alguna cosa pas a pas.

# data[].attributes.body
Donald M. Murray considera l’escriptura com un procés i no només com un producte final, es basava en la metodologia d'escriptura per processos. Aquesta treballa l'escriptura com un procés amb diverses fases: planificació, esborrany, revisió, correcció i publicació fent que l'alumne sigui conscient del que està escrivint i com podria millorar.

Els tallers d’escriptura a l'aula, Lucy Calkins va ser un gran defensor. Aquesta metodologia consisteix en el fet que en les sessions, els alumnes escriguin, llegeixin els seus textos i després tinguin uns comentaris per part del docent, fomentant un clima de confiança i l'autoavaluació.

Peter Elbow, un dels grans promotors de l’escriptura lliure (freewriting), aquesta metodologia es basa a fer que la persona escrigui sense aturar-se durant un temps determinat, sense preocupar-se per l’ortografia, la gramàtica o la coherència, estimulant així la fluïdesa, la imaginació i la creativitat.

# data[].attributes.body
Padlet - Visual Collaboration for Creative Work and Education

És una eina ideal perquè els infants puguin escriure i compartir idees sobre el mateix tema.

Book Creator - Love Learning - Book Creator app

És una plataforma on pots crear llibres en format digital, una forma lúdica i divertida de treballar els tipus de text.

storydice.com/lander

Aquesta eina és molt útil i divertida, ja que consisteix en el fet que hi ha uns daos amb diferents imatges i tu has d'anar creant la història segons les imatges que t'apareixen. És un recurs que també es pot fer manual, creant tu mateix/a els daus.

# data[].attributes.body
En aquesta web es parla sobre l'escriptura creativa a educació primària. Ens mostra que és, els seus beneficis, les idees per treballar-la, exemples d'activitats i recursos pels infants i les docents.

# data[].attributes.attachment_link.title
Escriptura creativa a Educació Primària - Recursos docents

# data[].attributes.attachment_link.description
Quan preguntem als i les nostres alumnes si els agrada escriure, normalment rebem respostes negatives, ja que associen aquesta acció a la correcció

# data[].attributes.body
Aquesta metodologia permet desenvolupar el llenguatge visual, verbal i escrit mitjançant la creativitat. És un sistema que usa la imatge per aprendre (Pycto, 2025)

Referència

Pycto. (2025). Nosaltres. <https://pictoescritura.com/ca/nosaltres-escriptura-creativa-primaria/>

# data[].attributes.attachment_link.title
Estimula l’Escriptura Creativa a Primària – PictoEscriptura

# data[].attributes.attachment_link.description
Descobreix com la PictoEscriptura fomenta la creativitat en estudiants de primària. Potència la seva escriptura de manera innovadora i divertida. ¡Explora ara!

# data[].attributes.body
Considero que es poden extreure aquestes paraules clau:

Desenvolupament evolutiu de l'escriptura (Teberosky)

Consciència fonològica (Teberosky)

Funcions socials de l'escriptura (Teberosky)

Escriptura alfabètica (Teberosky)

Disgrafia (Andreu et al., 2013)

Composició escrita (Andreu et al., 2013)

Textualitat (Teberosky)

Referències bibliogràfiques:

Andreu, L., Serra, J. M., Soler, O. Tolchinsky, L. (2013). Trastorns d’aprenentatge de l’escriptura i de les matemàtiques. Universitat Oberta de Catalunya.

Teberosky, A. L'aprenentatge i l'ensenyament de l'escriptura... i el llenguatge escrit. Universitat Oberta de Catalunya.

Teberosky, A. Per què cal aprendre a escriure: Forma i funció de l’escriptura i del llenguatge escrit. Universitat Oberta de Catalunya.

# data[].attributes.body
Des de la perspectiva constructivista de Teberosky  i les propostes sobre dificultats d'escriptura de Tolchinsky (Andreu et al., 2013), podem promoure:

Consciència fonològica: jocs amb sons, paraules i rimes.

Producció real de textos: cartes, contes, cartells.

Treball amb el nom propi: primeres produccions escrites significatives.

Reescriptura de textos: fomentar la revisió i millora.

Atenció a dificultats motrius: activitats grafomotores específiques.

Referències bibliogràfiques:

Andreu, L., Serra, J. M., Soler, O. Tolchinsky, L. (2013). Trastorns d’aprenentatge de l’escriptura i de les matemàtiques. Universitat Oberta de Catalunya.

Teberosky, A. L'aprenentatge i l'ensenyament de l'escriptura... i el llenguatge escrit. Universitat Oberta de Catalunya.

Teberosky, A. Per què cal aprendre a escriure: Forma i funció de l’escriptura i del llenguatge escrit. Universitat Oberta de Catalunya.

# data[].attributes.body
Per tal de reforçar la pràctica didàctica basada en el desenvolupament de l'escriptura (Teberosky) i l'atenció a les dificultats (Andreu et al., 2013) proposo les següents pàgines webs amb diversos materials:

Aula de la maestra Laura

Pinterest - Idees d’activitats per a l’aprenentatge de l’escriptura

ReadWriteThink - Projectes de lectura i escriptura

Referències bibliogràfiques:

Andreu, L., Serra, J. M., Soler, O. Tolchinsky, L. (2013). Trastorns d’aprenentatge de l’escriptura i de les matemàtiques. Universitat Oberta de Catalunya.

Teberosky, A. L'aprenentatge i l'ensenyament de l'escriptura... i el llenguatge escrit. Universitat Oberta de Catalunya.

Teberosky, A. Per què cal aprendre a escriure: Forma i funció de l’escriptura i del llenguatge escrit. Universitat Oberta de Catalunya.

# data[].attributes.body
L'aprenentatge de l'escriptura implica molt més que dominar tècniques gràfiques. Segons Teberosky, en el procés de familiarització amb el llenguatge escrit, els infants construeixen també la seva identitat social i personal:

El reconeixement i l'escriptura del nom propi són una fita fonamental en aquest procés (Teberosky).

Els infants entenen que tenen un "senyal escrit" que els representa, independentment del context (no depèn d'una imatge o un objecte).

Aquest primer pas afavoreix la consciència de ser un individu dins d'una societat de lectors i escriptors.

Escriure el propi nom i reconèixer-lo és un acte simbòlic que marca el pas cap a formar part de la cultura escrita.

Referència bibliogràfica:

Teberosky, A. L'aprenentatge i l'ensenyament de l'escriptura... i el llenguatge escrit. Universitat Oberta de Catalunya.

# data[].attributes.body
Aquesta web ens aporta idees per escriure de forma creativa. Els alumnes poden aprendre a idear, organitzar i escriure un relat. Jacqueline Wilson té un projecte amb diferents activitats en diferents blocs (Penguin aula, s.d.)

Referència

Penguin aula. (s.d.). Inventar, crear i escriure. <https://penguinaula.com/ca/projecte/inventar-crear-i-escriure/>

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En aquest projecte, l'autora Jacqueline Wilson proposa algunes tècniques d'escriptura creativa per idear, organitzar i escriure un relat. L'alumnat coneixerà alguns trucs que utilitza l'autora mateixa com a font d'inspiració d'idees i farà dinàmiques cooperatives ben divertides a l'aula per despertar la creativitat.

Jacqueline Wilson és una de les autores de literatura infantil més conegudes d'arreu del món. S'ha traduït a més de quaranta idiomes i ha estat guardonada amb prestigiosos premis de literatura.

El projecte consta de cinc blocs amb diverses activitats lúdiques i creatives en cadascun d'ells. Es pot ajustar el temari i el temps planificat en funció de la disponibilitat real del mestre. El projecte final és la creació d'un relat personal amb una estructura, uns personatges i un arc narratiu sòlits.

El projecte està indicat especialment per a 3r i 4t de Primària, encara que es pot fer amb èxit fins a 6è. Està vinculat als tres llibres de l'autora publicats a B de Blok.

Aprenentatge, creativitat i foment de la lectura amb una autora de referència mundial!

Descarrega't l'índex del projecte per conèixer el seu contingut i metodologia. Abans de començar, contacta amb nosaltres per comprovar la disponibilitat dels llibres que inclou.

T'interessa el projecte? Posa't en contacte amb nosaltres!

# data[].attributes.attachment_link.title
Inventar, crear i escriure - Penguin Aula

# data[].attributes.attachment_link.description
En aquest projecte, l'autora Jacqueline Wilson proposa algunes tècniques d'escriptura creativa per idear, organitzar i escriure un relat. L'alumnat coneixerà alguns trucs que utilitza l'autora mateixa com a font d'inspiració d'idees i farà dinàmiques cooperatives ben divertides a l'aula per despertar la creativitat. Jacqueline Wilson és una de les autores de literatura infantil més conegudes [...]

# data[].attributes.attachment_caption
Visual Thinking o pensament visual, és el llenguatge que usem per a representar conceptes o idees a través de dibuixos.

# data[].attributes.body
El visual Thinking, seguint a NataTomTeach (2024) és una manera d'expressió, podríem dir que és una eina que ajuda a organitzar les idees i la informació, i que, a més, permet comunicar-se amb més claredat amb els altres. NataTomTeach (2020) defensa que, en acompanyar el missatge amb dibuixos s'aprofita al màxim la capacitat del cervell per a captar el missatge. Una comunicació efectiva es dona quan el missatge està compost de text, verbalització i dibuixos.

Referències:

NataTomTeach. (2024). Visual thinking en pocas palabras. Disponible en: https://www.natatomteach.com/visual-thinking-en-pocas-palabras/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
El pensamiento visual, o visual thinking en inglés, es el lenguaje que usamos para representar conceptos o ideas a través de dibujos. Pero no se trata de decirlo todo con dibujos, también hay que escribir el texto que consideremos importante.

La parte visual del visual thinking, va más allá de las imágenes, tendremos en cuenta formas, la proximidad del contenido afín, colores para resaltar lo importante, tamaño para jerarquizar y hasta el espacio que utilizamos para dibujar. Y lo importante es que no tenemos que saber dibujar, sino que a partir de unas formas básicas podemos representar casi cualquier cosa.

Cabe destacar también que estos dibujos tomarán forma de mapas mentales, sketchnotes, infografías o lienzos de trabajo. Esta manera de expresarnos, constituye una importante herramienta que además de ayudarnos a organizar nuestras propias ideas y facilitar nuestro aprendizaje, nos permite comunicarnos con más claridad con los demás y que nuestros mensajes sean recordados a más largo plazo.

Cuando aplicamos el visual thinking al trabajo en equipo, el equipo se vuelve más ágil y eficiente. Hoy en día es imprescindible obtener de forma rápida una visión de conjunto que incluya todos los elementos para poder tomar decisiones y ayudarnos a resolver problemas. Dado que al dibujar estamos utilizando el hemisferio derecho del cerebro, fomentamos la creatividad y la innovación. Las metodologías de pensamiento visual favorecen trabajar de forma ágil, barata y sin riesgos.

¿Cómo nos ayuda el visual thinking?

El pensamiento visual se refiere a cómo las imágenes nos hacen pensar, nos permite hacer uso de éstas para llegar a saber algo más, a construir conocimiento. Nuestro cerebro tiene más neuronas visuales que del resto de los sentidos, de hecho, el 75% de nuestras neuronas sensitivas son visuales. Si acompañamos nuestro mensaje con dibujos estamos aprovechando al máximo la capacidad de nuestro cerebro de captar el mensaje. Una comunicación efectiva se da cuando el mensaje está compuesto de texto, verbalización y dibujos.

¿Por qué es importante el pensamiento visual?

Al dibujar traducimos todo lo abstracto de está en nuestra mente, que está desordenado, rápido, no lineal, complejo... y lo vamos concretando, dándole forma, y esto:
* Permite ver la totalidad del mensaje de un vistazo.
* Mejora la comunicación, haciéndola más atractiva y simplificando ideas claves.
* Ayuda a mantener el foco.
* Fomenta la participación y la creatividad.
* Favorece la memoria a largo plazo.
* Genera un registro.

¿Desde cuándo utilizamos imágenes para comunicar?

La técnica no es nueva. Desde sus comienzos, la humanidad ha sentido la necesidad de comunicarse y transmitir sus conocimientos utilizando los medios y materiales que tenía a su alcance. Tal es el caso de las pinturas rupestres que nos han permitido comprender la historia de un modo más completo a través de diferentes civilizaciones.

Luego en 1969, el psicólogo alemán Rudolf Arnheim empezó a teorizar sobre la materia en su libro El Pensamiento Visual (publicado dicho año).

¿El visual thinking es una moda pasajera?

En la actualidad la información en imágenes es fundamental para entender el entorno. Es más rápido visualizar una orden que leerla, no tenemos que hacer más que conducir por una carretera para entender lo rápido que la comunicación visual nos ayuda a tomar decisiones.

La iconografía es un buen ejemplo de cómo nos comunicamos hoy en día, pensemos sin ir más lejos en los emoticonos del WhatsApp; enviamos mensajes completos a través de imágenes prediseñadas que combinamos en un momento determinado para concretar el tono o mensaje que queremos dar.

El Visual Thinking ha cobrado relevancia en los últimos años en el mundo empresarial. En este sentido, los libros de Dan Roam, han sido claves ya que en ellos el consultor norteamericano desarrolla la idea de que no existe mejor forma de comprobar que se conoce algo que si se puede dibujar.

Pero ¿hay que saber dibujar?

¡No! El visual thinking no consiste solo en dibujar, dibujar es solo una parte del proceso. Cuando hacemos un dibujo consideramos inconscientemente innumerables opciones. El poder del dibujo está en las elecciones que hacemos al dibujar, como por ejemplo lápiz o rotulador, de qué color, de qué tamaño, qué dibujar. También tomamos muchas decisiones sobre su contenido ¿esta idea pertenece a este dibujo? ¿está asociado con otros conceptos dibujados? ¿cómo? ¿escribo alguna frase asociada?
Cada elección es resultado de una decisión, aclaramos nuestros pensamientos con cada decisión tomada, cada trazo que hacemos tiene un significado.
Recuerda que en el pensamiento visual, utilizamos el dibujo como herramienta de comunicación, no como habilidad artística.

Conclusión

El Visual Thinking o pensamiento visual más que una simple herramienta, es una forma de procesar información y resolver problemas utilizando elementos visuales.

En entornos educativos y profesionales donde la comunicación clara y efectiva es clave se vuelve especialmente útil. Si integras el pensamiento visual en tu rutina diaria mejorarás tu habilidad para comunicar ideas a otros. Y también fortalecerás tu capacidad de pensar de manera crítica y creativa.

Imagina enfrentarte a un desafío complejo y crear un mapa mental para visualizar los diferentes elementos que lo componen y sus conexiones. Hacer esto, no solo aclara tu propio entendimiento, sino que también facilita compartir tu visión con otros.

Desarrollar el hábito de comunicar de forma visual nos lleva a adquirir una habilidad vital en la era de la información. En un mundo en el que estamos abrumados de información, la claridad y la creatividad son altamente valoradas.

Si quieres Dibujar para pensar mejor, puedes aprender y practicar por tu cuenta, hay gran cantidad de información y tutoriales por internet. Pero si quieres acelerar el proceso y ir directo al grano...

# data[].attributes.attachment_link.description
El pensamiento visual, o visual thinking en inglés, es el lenguaje que usamos para representar conceptos o ideas a través de dibujos. Dibujar es solo una parte del proceso. Cuando hacemos un dibujo consideramos inconscientemente innumerables opciones.Cada elección es resultado de una decisión, aclaramos nuestros pensamientos con cada decisión tomada, cada trazo que hacemos tiene un significado.

# data[].attributes.body
La Eduteca és un blog educatiu que comparteix material educatiu de manera gratuïta, clara i visual. La Eduteca reuneix diversos materials per a aplicar en diferents matèries, des de dissenys de situacions d'aprenentatge i/o elaboració de projectes, fins reforçar continguts, diverses pràctiques per fomentar l'expressió escrita... En l'últim cas, la Eduteca pot ser un recurs molt interessant perquè ofereix quaderns d'expressió escrita, materials per a treballar l'ortografia, gramàtica i vocabulari, recursos TIC, etc.

Referències:

Alonso, O. (2024). La Eduteca. Disponible en https://laeduteca.blogspot.com/

# data[].attributes.attachment_link.title
La Eduteca - Blog de Óscar Alonso con recursos educativos de gran calidad

# data[].attributes.attachment_link.description
Recursos, ideas y noticias educativas día a día.

# data[].attributes.body
El mapa de recursos de Paraules Blaves és banc col·laboratiu amb idees d'escriptura creativa, textos modelats, jocs literaris i projectes reals d'aula, apte per a docents de tots els nivells, escriptors, principiants, estudiants i amics de les lletres.

Referències:

Mapa de Recursos. (s. f.). PaLaBraS  AzuLeS. Disponible en: https://elmarescolorazul.blogspot.com/p/mapa-del-sitio.html

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nos mandas email a azulespalabras@gmail.com comunicando tu intención de participar y, una vez comprobada la inscripción, la Coordinadora dará permiso al blog Palabras Azules Borrador

Tienes que rellenar el formulario de inscripción, del que recibirás enlace.

CUANDO YA TENGAS PERMISO DE PUBLICACIÓN EN EL BLOG BORRADOR, PUEDES COMENZAR A DEJAR TUS ENTRADAS CUANDO DESEES

Cuando recibas la invitación para editar ACEPTA (¡ojo! que el permiso caduca), ya puedes dejar tus entradas en borrador siempre que lo desees.

La coordinación estará pendiente de revisar las entradas que hay en borrador y supervisar contenido y adecuación.

¡Cuidado! Mira bien la entrada en html, y haz varias "vistas previas" porque en ocasiones nos hemos encontrado con virus en imágenes o texto copiados. A menudo hay quien hace "copia y pega" sin revisar, y descuadramos el blog.

Cuando está todo revisado, coordinación lo pondrá en nuestro calendar , dándole la fecha de salida más adecuada para su publicación.

Cuando llegue su fecha prevista lo publicaremos en el blog oficial del proyecto: http://elmarescolorazul.blogspot.com.es/.

Lo difundimos por redes sociales en nuestras cuentas de facebook y de twitter.

Información y guía de estilo:

Para el desarrollo de las entradas, sigue el ESQUEMA GENERAL. En otro caso, no se publicará hasta que no esté completa:

ESQUEMA A DESARROLLAR EN CADA ENTRADA:

Escribe
Nombre del autor/a. Nick en twitter. Tipo de recurso (margen derecho)

Justificación o presentación de la propuesta

Posibilidad de recursos TIC, enumerándolos y/o explicándolos
etiquetas: tu nombre y apellido, tipología textual, nombre del recurso TIC, nivel educativo al que va dirigida preferiblemente la entrada (Educación Infantil, Educación Primaria, Educación Secundaria, Bachillerato, Otros, Recursos Profesorado, Recurso Internivelar)

Las anteriores normas de publicación y guía de estilo rogamos
se lean con detenimiento para que la tarea de coordinación sea más ágil y el resultado más útil. Es importante tenerlas en cuenta, ya que de otro modo, vuestras entradas tardarían más en ser publicadas.

# data[].attributes.attachment_link.description
Nos mandas email a azulespalabras@gmail.com comunicando tu intención de participar y, una vez comprobada la inscripción, la Coordinadora dará permiso al blog Palabras Azules Borrador Tienes que rellenar el formulario de inscripción, del que recibirás enlace. CUANDO YA TENGAS PERMISO DE PUBLICACIÓN EN EL BLOG BORRADOR, PUEDES COMENZAR A DEJAR TUS ENTRADAS CUANDO DESEES Cuando recibas la invitación para editar ACEPTA (¡ojo!

# data[].attributes.body
L'escriptura és un element transversal que ens permet adquirir coneixement, però també elaborar produccions de valor, per un mateix i pel context. Us deixo un exemple de proposta amb la qual, per tractar un tema recent i que pot angoixar les criatures, s'utilitza l'escriptura per expressar els sentiments i relatar els fets viscuts (l'apagada elèctrica).

Les metodologies flexibles i actives permeten que les criatures emprin l'escriptura com a eina i, per tant, que atribueixin un sentit al seu aprenentatge.

# data[].attributes.body
La selecció de paraules que he escollit com a "clau" amb relació a l'escriptura, les he extret del mòdul L'aprenentatge i l'ensenyament de l'escriptura i el llenguatge escrit. Són les següents:

1. Segmentació. Crec que és molt important per entendre com els infants comencen a analitzar les paraules i accedeixen al sistema alfabètic.

2. Consciència metalingüística. Fa referència a la capacitat de reflexionar sobre el llenguatge, fet que em sembla fonamental en l'aprenentatge escrit.

3. Textualitat. D'aquesta manera anomenem l'entesa dels textos com a unitats de significat, no només com a seqüències de paraules.

4. Interacció. "Els nens desenvolupen coneixements "espontanis" de manera activa, gràcies a la interacció amb el material escrit." Així, es remarca la importància del context social i material en l'aprenentatge.

5. Evolució. L'aprenentatge s'entén com un procés progressiu i seqüenciat en etapes.

6. Modelatge. "La interacció amb adults que llegeixen i escriuen proporciona als nens models d'accions per a imitar." D'aquesta manera, ens expliquen que els infants aprenen - en general, però destacadament en la lectura i l'escriptura - a partir de l'observació i la imitació de conductes adultes.

Bibliografia:

Teberosky, A. (s.d.). L’aprenentatge i l’ensenyament de l’escriptura... i el llenguatge escrit. Universitat Oberta de Catalunya.

# data[].attributes.body
Aquest recurs és útil per avaluar el coneixement real dels infants sobre el codi escrit i adaptar-hi les pràctiques d'ensenyament a l'escriptura. Permet identificar amb precisió la fase d'evolució escriptora en què es troba cada alumne (presil·làbica, sil·làbica, alfabètica, ortogràfica...) mitjançant proves estructurades com dictats, escriptura de frases i text lliure. Així, el document pot facilitar una intervenció pedagògica més ajustada, coherent i progressiva segons les necessitats concretes de cada infant o grup d'alumnes.

El dossier ha estat elaborat pel Servei d'Immersió i Acolliment Lingüístics del Departament d'Ensenyament de la Generalitat de Catalunya (març, 2015). L'anàlisi parteix de les aportacions d'Emilia Ferreiro i Ana Teberosky sobre l'evolució del llenguatge escrit, i descriu una prova individual d'avaluació per als primers nivells d'escolarització.

# data[].attributes.body
Segons Teberosky "des de molt petits poden diferenciar entre formes gràfiques que són dibuix i formes gràfiques que són escriptura". D'aquesta manera, dins les metodologies cal oferir situacions reals i funcionals d'escriptura, i entendre l'escriptura, no com una tècnica, sinó com una pràctica comunicativa amb sentit.

A través del seu text, també podem veure que les metodologies han d'adaptar les tasques a l'estadi evolutiu dels infants. És a dir, la pràctica educativa ha de respectar el nivell d'escriptura de cada alumne perquè sigui efectiva.

# data[].attributes.body
Aquests són 4 conceptes que ens poden ajudar a entendre l'estructura de la paraula:

Morfema: unitat mínima amb significat gramatical; pot modificar o completar el significat d’un lexema.

Lexema: part fixa de la paraula que aporta el significat principal; és l’arrel comuna d’una família de paraules.

Paraula: unitat lingüística amb significat que pot estar formada per un sol morfema o per un lexema i morfemes.

Lèxic: conjunt de paraules d’una llengua; és el vocabulari disponible per comunicar-se en un idioma.

# data[].attributes.body
En aquesta pàgina web podrem trobar alguns consells útils que ens ajudaran a fer de la lectura una activitat més enriquidora i entretinguda per l'alumnat.

Fundació Jaume Bofill. (2020, 5 de novembre). Quines són les claus per fer de la lectura una experiència divertida i emocionant? Fundació Jaume Bofill. https://fundaciobofill.cat/blog/claus-fer-lectura-experiencia-divertida-emocionant

# data[].attributes.attachment_link.title
Quines són les claus per fer de la lectura una experiència divertida i emocionant? | Fundacio Bofill

# data[].attributes.attachment_link.description
LECXIT, Lectura per a l’èxit educatiu és un programa de mentoria lectora que ofereix als infants un espai en el qual gaudir al voltant de …

# data[].attributes.body
En aquest estudi s’hi reflecteix la importància d’introduir noves metodologies didàctiques que fomentin la participació activa i el pensament creatiu de l’alumnat. Una d’aquestes propostes és la incorporació de tallers d’escriptura creativa, que contribueixen a despertar l’interès per la lectura i l’expressió escrita d’una manera lúdica i motivadora.

Alonso, F. (2017). Didáctica de la escritura creativa. Tarbiya, Revista De Investigación E Innovación Educativa, (28). Recuperado a partir de https://revistas.uam.es/tarbiya/article/view/7321

# data[].attributes.body
Teberosky defineix 5 nivells de desenvolupament de l'aprenentatge i l'ensenyament de l'escriptura... i el llenguatge oral:

1. Escriure com a imitació de l' "acte d'escriure": La interacció amb adults que llegeixen i escriuen proporciona als infants models per a imitar.

2. Escriptures diferenciades: Reproducció de les propietats formals dels textos escrits.

3. Escriptures sil.làbiques: S'estableix una relació entre les parts gràfiques i les del nom, mitjançant la segmentació sil.làbica del nom que s'escriu.

4. Escriptures sil.labicoalfabètiques: Utilitzen una lletra per a cada síl.laba, però també per alguns dels components intrasil.làbics.

5. Escriptures alfabètiques: Correspondència alfabètica exhaustiva, a cada consonant i vocal de la paraula li correspon una lletra.

# data[].attributes.body
Paraules clau de l'expressió escrita:

Consciència fonològica.

Fonema

Grafema

Grafia

Ortografia

Metallenguatge

Pragmàtica

Disgrafia

# data[].attributes.body
Storybird

És una plataforma digital per crear històries en les quals es pot incloure il.lustracions. Aquest recurs està pensat per fomentar l'expressió escrita, la lectura i la creativitat.

Permet fer diferents accions:

Escriure contes, poemes,... a partir d'il.lustracions.

Crear llibres digitals personalitzats.

Llegir històries d'altres usuaris per inspirar-se i/o millorar la comprensió lectora.

Compartir les històries amb els companyes/es i els mestres dins d'un entorn educatiu segur.

Enllaç: https://storybird.com/

# data[].attributes.body
Aquest article de Tekman Education explica com seqüenciar l’ensenyament de les lletres a l’etapa d’educació infantil, amb l’objectiu de construir una base sòlida per a la lectura i l’escriptura. Es posa l’èmfasi en la importància de la consciència fonològica i es proposa una introducció progressiva i sistemàtica de les lletres, començant per aquelles amb una correspondència més clara entre so i grafia. A més, pot ser molt útil per als mestres de primària, ja que permet entendre què han treballat prèviament els infants i quins aprenentatges previs han assolit abans de començar el cicle inicial.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Si ens hi fixem, els nens i les nenes escriuen i llegeixen des de molt aviat. Fullegen els llibres i amb un gargot posen el seu nom (el primer que aprenen) i això, és escriptura i lectura en estat pur. Pot ser que no sàpiguen encara desxifrar els codis establerts encara, però ja estan comunicant.

Respecte a això, ens sembla molt interessant aprofitar qualsevol oportunitat per ensenyar a la infància que no tots i totes tenim les mateixes capacitats i que és el nostre propi compromís com a societat trencar les barreres a les quals s'enfronten moltes persones en el seu dia a dia.

Les formes per alfabet i números és un dels materials que més ens agrada per iniciar-se en l'escriptura. Per a nosaltres va ser meravellós descobrir que tot l'alfabet i els números s'aconsegueixen unint rectes i corbes, vaja, que només cal saber fer rectes i corbes i unir-los per aconseguir fer tot l'alfabet i tots els números. ¿Genial veritat?

Tenim altres aproximacions a les lletres, com l'alfabet dactilològic en el catàleg, que seria un material fantàstic per posar en valor aquest aspecte. A base d'una sèrie de fitxes de fusta treballades amb gravat en relleu i classificades per colors d'acord amb la metodologia Montessori, ofereix un alfabet sensorial preciós per apropar als nens i les nenes a la lecto-escriptura sense haver d'usar el llapis, d'una forma totalment respectuosa amb els ritmes d'aprenentatge individuals. A més, es completa amb fitxes de l'alfabet de la llengua de signes espanyola (LSE) utilitzada per lletrejar noms propis i paraules de les que desconeixem el signe.

És cert que amb aquest material no s'arriba a un nivell fluid a la LSE, però serveix per apropar-nos a la comunitat sorda i reflexionar sobre les dificultats a què s'enfronta en la seva vida quotidiana. Coneixem aules en les que s'han realitzat activitats divertides com haver de lletrejar a la resta de companys/es una paraula secreta només amb llenguatge signat o no poder fer servir la veu per comunicar-se amb els/les altres. És complicat o és senzill?

És fàcil trencar les barreres si tots/es col·laborem i posem el nostre granet de sorra i quin millor moment hi ha per interioritzar que la infància. Us imagineu que un dia, caminant pel carrer, som capaços de conversar o ajudar a una persona sorda? Així com parlem anglès, seria genial estar preparats com a societat per assumir la nostra diversitat.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
material pikler i hengstenberg. joguines que inspiren el joc infantil.

# data[].attributes.attachment_link.description
Joguines de Fusta, Material Montessori, Joguines Waldorf, Material Pikler i Hengstenberg. Joguines que inspiren el Joc Infantil.

# data[].attributes.body
Fa un temps, gairebé per casualitat, vaig descobrir una manera d’escriure que em va sacsejar per dins. No exagero. Era com si, de sobte, algú m’obrís una finestra en un lloc on només hi havia paret. Una finestra petita, però amb llum.

Es tracta d’escriure amb estructures ocultes. No només pensant en què vols dir, sinó en com ho vols construir. Com si el text tingués un esquelet secret, un batec intern que el fa moure. Encara que el lector no ho sàpiga. Encara que ni tu mateix ho acabis d’entendre del tot al principi.

Recordo el primer cop que vaig provar-ho amb la seqüència de Fibonacci. Una paraula.
Després, una altra.
Després dues.
Tres. Cinc. Vuit.
I així, com qui no vol la cosa, el text començava a respirar sol. Hi havia ritme. Una mena d’ordre natural que m’empenyia frase rere frase. Sense forçar. Sense córrer.

Era estranyament bonic.

Després vaig voler jugar amb una altra forma: la espiral narrativa. Començar amb una imatge petita. Una finestra oberta. Un silenci. I deixar que el text s’obrís lentament, com quan mires el cel i, de cop, recordes alguna cosa que feia temps que havies oblidat.

També vaig provar amb una estructura de sonata, com fan a la música clàssica: primer un tema, després el caos, i finalment el retorn. Però mai igual. Mai com abans. Perquè quan tornes d’un lloc així, sempre ho fas canviat.

A vegades, quan ho explico, em miren amb cara d’intriga. I em pregunten: “Però cal que el lector ho sàpiga?”
No. No cal.
Perquè l’estructura no es veu. Però es sent. Com una música que sona de fons. Com una mena de compàs secret. El lector potser no sabrà per què, però hi haurà alguna cosa que el tocarà.

Des de llavors, escriure ja no és només omplir fulls. És com construir una casa on cada mot té lloc. Com fer ceràmica, o com dansar amb les paraules sense que ningú vegi els passos.

T’ho dic així, amb la mà al cor: prova-ho.
Juga. Investiga. No cal que et surti perfecte. Tria un patró —una espiral, una simetria, un número— i deixa’t portar. Escriu-hi a dins. Amb llibertat. I escolta què et diu el text.

Potser et sorprendrà.
O potser et reconeixeràs.

REFERENCIES BIBLIOGRÀFIQUES:

Torra Puigdellívol, M. (2005). Taller d’escriptura creativa. Barcelona: Grup 62.
Disponible a: https://www.grup62.cat/llibre-taller-descriptura-creativa/108651

Eumo Editorial. (s.d.). Escriptura creativa [PDF]. Vic: Eumo Editorial.
Mostra disponible a: https://lafinestralectora.cat/wp-content/PDFS/eumoeditorial/tasts/Escriptura_Creativa_mostra.pdf