# data[].attributes.body
„Google Forms“ testas:
• https://docs.google.com/forms/d/1tBKNSNHqo9rXLvx0TUk074ezwgUhXrITKmKghyM8xaE/viewform

# data[].attributes.body
Norvegija:
• Video: https://www.youtube.com/watch?v=RC30s7awY7M

Suomija:
• Video: https://www.youtube.com/watch?v=MozX3qFIkpQ

Švedija:
• Video: https://www.youtube.com/watch?v=SB8WlqfJJRE

# data[].attributes.body
Suomija:
• Nacionaliniai parkai, kurių yra 50. Nacionaliniai parkai apima unikalius Suomijos gamtos vaizdus, tokius kaip: slėnius, tarpeklius, rifus, upių slenksčius ir panašiai.
• 19 griežtų gamtos draustinių;
• 173 pelkių draustiniai;
• 53 miškų augalų turtingosios saugomos teritorijos;
• 92 senų miškų saugomos teritorijos;
• 7 pilkųjų ruonių saugomos teritorijos;
“Natura 2000” teritorijos.
• Nuotrauka:
• http://www.visitbalticsea.net/lit/images/Ringed%20seal%20pup%20on%20ice%20(Ivar%20Jussi).jpg

# data[].attributes.body
Norvegija:
Norvegija turtinga upėmis. Jos slenkstėtos, beveik visose yra krioklių (aukščiausias – Utigardo, 610 m). Dauguma upių trumpos, bet siauros ir vandeningos. Jas maitina sniegynai, ledynai ir lietūs. Potvyniai pavasarį ir vasaros pradžioje. Ilgiausios upės: Gloma (611 km), Logenas (324 km). Ežerai užima 4,7 % Norvegijos ploto. Iš viso ežerų skaičius siekia 200 000. Didžiausi ežerai: Mjosa (359 km²), Femūras (205 km²), Riostvatnas (190 km²).
Nuotrauka:
• http://static.tripping.com/blog/uploads/2011/07/Norway-Lake_hill-and-sky.jpg

Švedija:
Vidaus vandenys (ežerai ir upės, bet ne pelkės) užima 9% Švedijos. Didžiausias ežeras Venernas (Vänern) 5390 km²; visų vidaus vandenų plotas 38 459 km²
Nuotrauka:
• http://www.wallpaperhi.com/thumbnails/detail/20120313/skyscapes%20lake%20orlngen%20stockholm%20sweden%202048x1151%20wallpaper_www.wallpaperhi.com_35.jpg

Suomija:
Visų vidaus vandenų plotas 33553 km². Vidaus vandenys užima ~ 1/10 Suomijos ploto. ~90 % teritorijos priklauso Baltijos baseinui, dalis šiaurės upių Arkties vandenyno baseinui. Suomijos gamtai nemažą įtaką daro jūra. Mat krašte nėra vietos, daugiau nei 300 km nutolusios nuo jūros. Pakrantėse - kalvotos žemumos. Vyrauja įvairios ledyninio reljefo formos. Krantai daugiausia žemi, kranto linija labai vingiuota ir suskaidyta daugybės mažų įlankėlių, pakrantėje daug mažų uolėtų salų – šcherų, (ypač pietuose) ~30000 salų; didžiausios - Alandų salos. Tarp kalvų yra daug uždurpėjusių įdubų. Pelkės užima beveik 1/3 Suomijos ploto.
Nuotrauka:
• http://static1.visitfinland.com/wp-content/uploads/Header_lakeland_water_lappeenranta.jpg

# data[].attributes.body
Norvegija:
• Vandenynas: Atlanto.
• Žemynas: Europa.
• Valstybės su kuriomis ribojasi: Norvegija, Suomija.
• Klimato juostos/tipas: Subarktinis/jūrinis ir kontinentinis.

Švedija:
• Vandenynas: Atlanto.
• Žemynas: Europa.
• Valstybės su kuriomis ribojasi: Norvegija, Suomija.
• Klimato juostos/tipas: Vidutinių platumų/jūrinis.

Suomija:
• Vandenynas: -
• Žemynas: Europa.
• Valstybės su kuriomis ribojasi: Rusija, Norvegija, Švedija.
• Klimato juostos/tipas: Vidutinių platumų/pereinamasis iš jūrinio į kontinentinį.

# data[].attributes.body
Norvegija:
• Vandenynas: Atlanto.
• Žemynas: Europa.
• Valstybės su kuriomis ribojasi: Norvegija, Suomija.
• Klimato juostos/tipas: Subarktinis/jūrinis ir kontinentinis.

Švedija:
• Vandenynas: Atlanto.
• Žemynas: Europa.
• Valstybės su kuriomis ribojasi: Norvegija, Suomija.
• Klimato juostos/tipas: Vidutinių platumų/jūrinis.

Suomija:
• Vandenynas: -
Žemynas: Europa.
Valstybės su kuriomis ribojasi: Rusija, Norvegija, Švedija.
Klimato juostos/tipas: Vidutinių platumų/pereinamasis iš jūrinio į kontinentinį.

# data[].attributes.body
Švedija:

• Geografinės zonos: Spygliuočių miškai, plačialapių ir mišrieji miškai;
• Augalija: miškai užima 60% , kalnų tundra, tundra ir miškatundrė 15% , vidaus vandenys (ežerai ir upės, bet ne pelkės) 9% , dirbamoji žemė 7% , pievos ir ganyklos 2 % šalies teritorijos.
• Nuotrauka (augalija):
• http://www.emg.umu.se/digitalAssets/115/115975_hydrological-controls-of-riparian-vegetation.jpg

• Gyvūnija: paplitę miškų gyvūnai: briedžiai, rudosios meškos, lūšys, vilkai, lapės, kiaunės, stirnos, voverės, kiškiai; Norlande veisiasi šiauriniai elniai, šiaurinės lapės, baltieji kiškiai, lemingai. Pajūryje, pelkėse ir ežeruose daug paukščių: žąsų, ančių, gulbių, žuvėdrų, kirų; upėse ir ežeruose paplitę upėtakiai, lašišos, ešeriai, lydekos, unguriai, Baltijos jūroje – menkės, strimelės, bretlingiai,krevetės. Ypač saugomi jūriniai ereliai ir ereliai žuvininkai, ūdros, Baltijos ruoniai.
• Nuotraukos (gyvūnija):
• http://www.wildsweden.com/wp-content/uploads/2010/03/Photo_Glenn_Mattsing_Outside_Wolf-e1270813695592.jpg
• https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/e/ee/Red_Fox_(Vulpes_vulpes)_-British_Wildlife_Centre-8.jpg

Norvegija:
• Geografinės zonos: Tundra ir miškatundrė, spygliuočių miškai ir mišrieji plačialapių miškai.
• Augalija: miškai užima 24 % Norvegijos ploto. Pietuose, kur vyrauja rusvieji miškų dirvožemiai, pasitaiko bukynų ir ąžuolynų. Pietvakariuose plotai apaugęviržiais, bruknėmis, mėlynėmis. Aukščiau miškų zonos yra kalnų pievų ir tundrų.
• Nuotraukos (augalija):
• https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/5/52/Fj%C3%A4llv%C3%A4xter_-_Norwegian_hills_near_Sweden.jpg
• http://cruise-handbook.npolar.no/site-images-new/svalbard/109_0966.JPG

• Gyvūnija: norvegijoje labai yra rūpinamasi gamtos apsauga, todėl Norvegija turtinga gyvūnų įvairove. Miškuose yra briedžių, tauriųjų elnių, kiaunių, lapių, lūšių,šermuonėlių, šiaurinių elnių, voverių, barsukų, bebrų. Krašte gausu paukščių rūšių: kurtiniai, tetervinai, poliarinės kurapkos, gagos, kirai, narūnėliai, alkos. Pakrantės jūrose gausu ešerių, menkių, silkių, skumbrių, ruonių, o upėse galima sugauti lašišų, upėtakių.
• Nuotrauka (gyvūnija):
• http://i.dailymail.co.uk/i/pix/2014/01/10/article-2537078-020F2697000004B0-340_634x423.jpg

Suomija:
• Geografinės zonos: Tundra ir miškatundrė.
• Augalija:
Miškingumas 71 %. Pusę miškų sudaro pušys (44 %), drėgnose vietose auga eglės (38 %), pietuose beržų miškai, o pietuose ir pietvakariuose dar yra ąžuolų, liepų,uosių, klevų. Auga įspūdingos kalnų azalijos. Iš sumedėjusių augalų minėtini keružiai beržai ir ievos.
• Nuotrauka (augalija):
• http://www.royaleagle.gr/tmp/worldwide-availability/yacht-charter-finland/1319970143000_finland_yachtcharter1_-1.jpg

• Gyvūnija:
Suomijoje yra nedaug plėšriųjų žvėrių – vilkų, ernių , lūšių, lokių. Daugiau sutinkama briedžių (šiaurėje ir vakaruose), lapių, voverių, šermuonėlių, miškinių kiaunių,kiškių (baltųjų ir pilkųjų), šeškų, kurmių.
Aklimatizuota ondatros, amerikiniai baltauodegiai elniai, amerikinės audinės, kanadiniai bebrai. Yra brangiakailių žvėrelių – audinių, poliarinių lapių, Saimos nerpų. Tundroje gyvena poliarinės lapės, baltosios pelėdos, kiškiai ir gausybė graužikų.
Dažnai sutinkami paukščiai: varnos, šarkos, gegutės, strazdai, geniai, sniegenos, kurtiniai, tetervinai, jerubės, apuokai. Iš rečiau gyvenančių - kilnieji ir jūriniai ereliai. Tenykščiai vandens paukščiai – gulbės, žąsys, antys.
Upėse ir ežeruose gausu žuvų (lašišų, upėtakių, sykų, ešerių, lydekų, sterkų), karšių, upinių vėžių.
• Nuotraukos (gyvūnija):
• http://www.discoveringfinland.com/ftp/Towns/Kittila/reindeer2.jpg
• http://finland.fi/wp-content/uploads/2015/05/2937-envir6_b-jpg.jpg

# data[].attributes.body
Švedija: Būdingas vidutinių platumų jūrinis su švelniomis žiemomis ir vėsiomis vasaromis pietuose, pereinantis iš jūrinio į žemyninį viduryje ir subarktinis šiaurėje. Drėkinimas perteklinis, švelninantis Baltijos jūros ir Golfo srovės poveikis.

Norvegija: Norvegijos klimatas subarktinis, jūrinis ir kontinentinis. Jį švelnina šiltoji Norvegijos srovė. Vasaros vėsios, vėjuotos, pajūryje dažni lietūs ir stiprūs vėjai. Aukštikalnėse klimatas labai atšiaurus. Ten ištisus metus išsilaiko sniegas, yra ledynų (~5000 km²), kurie užima apie 1 % Norvegijos ploto. Kritulių iškrinta 300-3000 mm per metus.

Suomija:
Suomijos klimatas vidutinių platumų, pereinamasis iš jūrinio į kontinentinį. Būdingos ilgos, šaltos žiemos, daug sniego, stiprūs vėjai. Vasaros trumpos, gana šiltos.

Vidutinė metinė temperatūra Helsinkyje yra 5,3 °C. Aukščiausia dienos temperatūra pietinėje Suomijoje kartais pakyla iki 30 °C. Žiemos mėnesiais vidutinė temperatūra nuo -3 iki –14 °C, sausį-vasarį gana dažnai nukrinta iki -20 °C. Vidutinė liepos mėnesio temperatūra siekia 14-18 °C šilumos. Kritulių iškrenta 400-700 mm per metus. Sniego danga pietvakariuose išsilaiko 4-5 mėn, šiaurėje 6-7 mėn. per metus. Jūros pakrantėse dažni rūkai (35-85d. per metus).

Tolimoje šiaurėje, už speigračio, Saulė nesileidžia apie 73 paras – tuomet ateina baltosios vasaros naktys, matomos šiaurės pašvaistės. Saulei nepakylant virš horizonto būna poliarinės nakties (suom. kaamos) laikotarpis.

# data[].attributes.body
Švedija: Kalvų kraštas; 25 % teritorijos yra žemiau nei 100 m virš jūros lygio, 20 % pakilęs aukščiau nei 500 m virš jūros lygio; vidutinis šalies aukštis 276 m virš jūros lygio. Aukščiausia viršūnė Kabnekaisė (2 111 m virš jūros lygio) Skandinavijos kalnuose.
Nuotrauka:
• http://www.visitsweden.com/ImageVault/Images/id_169/conversionFormat_13/scope_0/conversionFormatType_Jpeg/ImageVaultHandler.aspx

Norvegija:
Labai kalnuotas kraštas. Beveik 2/3 teritorijos yra > 500 m aukščio. Didesnę dalį Norvegijos užima Skandinavijos kalnai. Jų šlaitai statūs, giliai išraižyti, rytiniai suskaldyti upių slėnių. Pietuose jie aukštesni (Galhiopigeno k. 2469 m; Glitertino k. 2452 m). Šiaurėje kalnai siauri, suskaldyti, taip pat ten yra žemas (300–500 m) Finmarko plokščiakalnis. Žemumų taip pat yra Norvegijos pietuose ir kai kur pajūryje, jų plotis vietomis 40-50 km. Kitur dažniausiai vyrauja plokščiakalniai (fieldai): Dovrefielis, Jostedalsbrė, Jotunheimas, Telemarkas.
Nuotrauka:
• https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/e/ed/Valdresflya-1994-lake.jpg

Suomija:
Krašto paviršiaus pamatą sudaro Baltijos skydas, kurį daug kartų ardė eroziniai procesai. Maždaug prieš 3 mlrd. metų susiformavusį jo pamatą sudaro daugiausia granitai ir gneisai. Jie daug kur iškyla į paviršių. Dabartinį Suomijos kraštovaizdį suformavo apledėjimas. Krašto pietuose ledynai ėmė tirpti prieš 11 000, o visai ištirpo prieš 8 000 metų. Suomijos paviršius, kadaise prislėgtas ledynų, dabar kyla (30-90 cm per 100 metų).

2/3 Suomijos paviršiaus yra iki 200 m virš jūros lygio: 1/3 krašto plyti mažesniame nei 100 m aukštyje ir tik 1/10 ploto – aukščiau kaip 300 m.

Suomijos kraštovaizdyje vyrauja lygumos. Didžioji jos dalis - šiauriniais miškais apaugusi lyguma ant kristalinio pamato.

Suomija – mažai kalvota šalis. Tarp iškiliųjų paviršiaus formų vyrauja ledynų tirpsmo vandenų supiltos kalvos, vadinamos ozais, ir uolėti volai (drumlinai), iškylantys keliasdešimt metrų virš aplinkos.
Nuotrauka:
• http://www.pekkavaris.net/kebne72005/01.jpg

# data[].attributes.body
Informacija:
• Vikipedija:
• Skandinavija: https://lt.wikipedia.org/wiki/Skandinavija
• Suomija: https://lt.wikipedia.org/wiki/Suomija
• Švedija: https://lt.wikipedia.org/wiki/%C5%A0vedija
• Norvergija: https://lt.wikipedia.org/wiki/Norvegija
• Suomijos geografija: https://lt.wikipedia.org/wiki/Suomijos_geografija
• Švedijos geografija: https://lt.wikipedia.org/wiki/%C5%A0vedijos_geografija
• Norvegijos geografija: https://lt.wikipedia.org/wiki/Norvegijos_geografija
• Vddb.library.lt: http://vddb.library.lt/fedora/get/LT-eLABa-0001:E.02~2006~D_20070123_124854-17229/DS.005.0.01.ETD

Video:
• Švedija: https://www.youtube.com/watch?v=SB8WlqfJJRE
• Norvegija: https://www.youtube.com/watch?v=RC30s7awY7M
• Suomija: https://www.youtube.com/watch?v=RC30s7awY7M

Nuotraukos:
• Norvegijos reljefas: https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/e/ed/Valdresflya-1994-lake.jpg
• Suomijos reljefas: http://www.pekkavaris.net/kebne72005/01.jpg
• Švedijos reljefas: http://www.visitsweden.com/ImageVault/Images/id_169/conversionFormat_13/scope_0/conversionFormatType_Jpeg/ImageVaultHandler.aspx
• Norvegijos vidaus vandenys: http://static.tripping.com/blog/uploads/2011/07/Norway-Lake_hill-and-sky.jpg
• Švedijos vidaus vandenys: http://www.wallpaperhi.com/thumbnails/detail/20120313/skyscapes%20lake%20orlngen%20stockholm%20sweden%202048x1151%20wallpaper_www.wallpaperhi.com_35.jpg
• Suomijos vidaus vandenys: http://static1.visitfinland.com/wp-content/uploads/Header_lakeland_water_lappeenranta.jpg
• Suomijos saugomos teritorijos: http://www.visitbalticsea.net/lit/images/Ringed%20seal%20pup%20on%20ice%20(Ivar%20Jussi).jpg
• Švedijos augalija: http://www.emg.umu.se/digitalAssets/115/115975_hydrological-controls-of-riparian-vegetation.jpg
• Švedijos gyvūnija:
• http://www.wildsweden.com/wp-content/uploads/2010/03/Photo_Glenn_Mattsing_Outside_Wolf-e1270813695592.jpg
• https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/e/ee/Red_Fox_(Vulpes_vulpes)_-British_Wildlife_Centre-8.jpg
• Norvegijos augalija:
• https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/5/52/Fj%C3%A4llv%C3%A4xter_-_Norwegian_hills_near_Sweden.jpg
• http://cruise-handbook.npolar.no/site-images-new/svalbard/109_0966.JPG
• Norvegijos gyvūnija: http://i.dailymail.co.uk/i/pix/2014/01/10/article-2537078-020F2697000004B0-340_634x423.jpg
• Suomijos augalija: http://www.royaleagle.gr/tmp/worldwide-availability/yacht-charter-finland/1319970143000_finland_yachtcharter1_-1.jpg
• Suomijos gyvūnija:
• http://www.discoveringfinland.com/ftp/Towns/Kittila/reindeer2.jpg
• http://finland.fi/wp-content/uploads/2015/05/2937-envir6_b-jpg.jpg
• Norvegijos vėliava: https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d9/Flag_of_Norway.svg/1024px-Flag_of_Norway.svg.png
• Norvegijos herbas: https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/b/b3/Norway_coa.png
• Norvegijos žemėlapis: https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/01/Europe-Norway.svg/1024px-Europe-Norway.svg.png
• Suomijos vėliava: https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/bc/Flag_of_Finland.svg/1280px-Flag_of_Finland.svg.png
• Suomijos herbas: https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/ae/Coat_of_arms_of_Finland.svg/800px-Coat_of_arms_of_Finland.svg.png
• Suomijos žemėlapis: https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6e/EU-Finland.svg/1024px-EU-Finland.svg.png
• Švedijos vėliava: https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4c/Flag_of_Sweden.svg/1280px-Flag_of_Sweden.svg.png
• Švedijos herbas: https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8d/Greater_coat_of_arms_of_Sweden.svg/800px-Greater_coat_of_arms_of_Sweden.svg.png
• Švedijos žemėlapis: https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/06/EU-Sweden.svg/1024px-EU-Sweden.svg.png
• Danijos vėliava: https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9c/Flag_of_Denmark.svg/370px-Flag_of_Denmark.svg.png
• Danijos herbas: https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c6/National_Coat_of_arms_of_Denmark.svg/800px-National_Coat_of_arms_of_Denmark.svg.png
• Danijos žemėlapis: https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9a/EU-Denmark.svg/1024px-EU-Denmark.svg.png

# data[].attributes.body
Skandinavija – regionas Šiaurės Europoje.

Skandinavijos sąvoka gali reikšti keletą dalykų:
• Skandinavijos pusiasalis, supamas Baltijos, Šiaurės, Norvegijos ir Barenco jūrų. Skandinavijos pusiasalis – miškingiausia Europos teritorija. Jis apima Norvergiją, Švediją ir vakarinę Suomijos dalį.
• Kontinentinės valstybės su valstybinėmis skandinavų kalbomis: Švedija, Norvegija, Danija ir Suomija.
• Visos šalys ir teritorijos su vyraujančiomis skandinavų kalbomis: Norvegija, Švedija, Danija (su Farerų salomis) ir Islandija.

Pastarosios šalys ir Suomija dar vadinamos Šiaurės šalimis ar Šiaurės šalių regionu.Norvegijos vėliava.

Norvegijos herbas.Norvegijos žemėlapis.
Suomijos vėliava.Suomijos herbas.Suomijos žemėlapis.
Švedijos vėliava.Švedijos herbas.Švedjos žemėlapis.
Danijos vėliava.Danijos herbas.Danijos žemėlapis.

# data[].attributes.body
1. Valstybės;
2. Geografinė padėtis;
3. Reljefo ypatumai;
4. Klimatas;
5. Augalija ir gyvūnija (geografinės zonos);
6. Vidaus vandenys (upės, ežerai);
7. Saugomos teritorijos, jų svarba, apsauga;
8. Plačiau apie...