# data[].attributes.body
En randmoræne er flager af underlaget, som ligger i en bunke foran isen. Den vil ofte have et buet forløb, som kan ses som aftryk af isfronten, der kan være lobeformet.

En randmoræne opstår: Når isen ved randen rykkes frem sker det, at isen med sin vægt og bevægelse fremad kan trykke underlaget op foran sig. Der opstår derved randmoræne, som er flager af underlaget.

Randmorænens materiale er taget under isen, ikke langt fra isfronten. Der opstår en inderlavning(lavtliggende landskabselement) i landskabet. Er der samlet et smeltevandsløb inde under isen, vil det bryde ud gennem isfronten og den opbyggede randmoræne.  Det vil medføre et hul i randmorænebakkestrøget og der vil være dannet en gletcherport.

Der er i Danmark flere eksempler på randglaciale aflejringer. Et eksempel er Munkebo Bakke på Fyn. Landskabet i Munkebo Bakke på Fyn, er dannet under Bælthavfremstødet for ca. 17.000 år siden.

# data[].attributes.headline
Forskellen på Pro- rand og subglaciale
landskaber

# data[].attributes.subject
Forskellen på Pro- rand og subglaciale
landskaber

# data[].attributes.headline
Isostasi
og eustasi - Daniel

# data[].attributes.subject
Isostasi
og eustasi - Daniel

# data[].attributes.body
Dødis er et stykke gletscher hvis bevægelse er stoppet men kan også være parter is, som er aflejret foran en vigende gletscherfront. Dødis er skabt i forbindelse med afsmeltningen af gletscheren, hvor is er blevet afskåret fra is strømmen, så den ikke længere kan få tilført ismasser fra oplandsområde.

# data[].attributes.body
Eustasi: er når is smelter og havet stiger. Det gør at landets areal formindskes. Det kan samtidig gå den anden vej, og landarelaet bliver større.

Isotasi: er når jorden har været ude for et massivt tryk og dermed kommer følgerne som at jordskorpen hæver sig (pga. tryk)

Eustasi går stærkere end isotasi, da is smelter hurtigere end jordskorpen hæves eller sænkes

# data[].attributes.body
Forskellen på Pro- rand og subglaciale landskaber

I et subglaciale landskab foregår dannelsen af landskabet i bunden af gletscheren. I gletschersålen er enten kold og frosset, eller varm og delvist opsmeltet. Når isen er varm ved gletschersålen, er den specielt landskabsformende, pga. gnidningsvarmen og varmen fra jordens indre. Isen i bunden transporterer materiale, det vil altså sige, at den slider hen over landskabet, så den knuser noget af det underliggende materiale. Men under denne proces, er der også mulighed for sedimentation. Sedimentationen er større end erosionen, derfor vil landskabet nu være dækket af isens aflejringer, når isens er smeltet bort. Nu er der blevet skabt et bundmorænelandskab (et landskab hvor materialet er en blanding af ler, sand, grus og sten (bund-till)). Bundmorænelandskabet ligger som en glassur hen over det såkaldte tideligere landskab, og får en mere ujævnt landskab end det tideligere, her vil der opstå moræneflager. Bundmorænelandskabet kan også have ført til drumlin-bakker, som er bakker, der er blevet omdannet så de er mere aflange orienteret efter isens bevægelser. Bundmorænelandskaber findes i DK mange steder, bl.a. på Lolland.

I et randglacial landskab forekommer der specielle vilkår, ved randen af isen, når isen rykker sig frem. Den fremadrykkende is kan få skubbet underlaget op foran sig. Her opstår der en randmoræne, hvor disse flager ligger foran isen. Randmorænen har oftest et buet forløb. Materialet er nu under isen, her opstår der en inderlavning i landskabet. Hvis der er blevet samlet et smeltevandløb under isen, vil det bryde genne, isfronten og randmorænen. Det vil efterlade et hul, og der vil nu være dannet en gletcherport i randmorænebakkestrøget. Randglaciale aflejringer findes bl.a. i Munkebo Bakke.

I et proglacial landskab, er det proglaciale landskab en del af det åbne landskab foran isen, som bliver dannet af isens smeltevand. Smeltevandet som fosser ud gennem gletcherporten vil miste en stor del af sin fart, og på den måde også sin evne til at erodere. Dog vil det stadig have kræfter til at udjævne landskaber foran isen. Hvis udbreddelsen er bestemt af mængden af is, hvor lang tid den vil ligge der og landskabets terrænforhold, vil der blive dannet en smeltevandsslette. Landskabet kan udsættes for processer som hører til polart klima. Der findes smeltevandssletter i Vestjylland

# data[].attributes.body
Forekommer ved lavtryksbæltet, tæt ved ækvator. Nedbøren dannes via varm og fugtig luft som mødes fra over og under ækvator.
Om sommeren når solen har opvarmet jordoverfladen er det derfor tendens til den her Konvektionsnedbør, fordi at den varme luft stiger til tops og den kolde falder til jorden, det skaber den her konvektionsstrøm, som med sig har nedbøren.

# data[].attributes.headline
Randmoræne: Rikke, Andreas, Nikolaj og Alexander 

# data[].attributes.subject
Randmoræne: Rikke, Andreas, Nikolaj og Alexander 

# data[].attributes.body
Gletcheren kommer med sin fremrykkende is og trykker med sin vægt underlaget op foran sig. Disse underlag der bliver skubbet op vil lægge sig i lag/flager og den samlede bunke kaldes for randmoræne.

# data[].attributes.body
Jasmin, August, Johan, Daniel & Charlotte

# data[].attributes.headline
Vestenvind - Rebekka, Jasmin, Rikke og Julie

# data[].attributes.subject
Vestenvind - Rebekka, Jasmin, Rikke og Julie

# data[].attributes.headline
Charlotte, Louise, Simone, Nikolaj & Daniel - læren om klimatologi

# data[].attributes.subject
Charlotte, Louise, Simone, Nikolaj & Daniel - læren om klimatologi

# data[].attributes.headline
Viktoria, Andreas, Johannes, & Frederikke - lærebog til 6. kl. 

# data[].attributes.subject
Viktoria, Andreas, Johannes, & Frederikke - lærebog til 6. kl. 

# data[].attributes.headline
Wetter : Wetterzentrale : Top Karten : Archiv Reanalysis - Europa

# data[].attributes.subject
Wetter : Wetterzentrale : Top Karten : Archiv Reanalysis - Europa

# data[].attributes.attachment_link.description
Reanalysis archives of the past decades covering Europe.

# data[].attributes.headline
Wetter : Wetterzentrale : Top Karten : Archiv Reanalysis - Europa

# data[].attributes.subject
Wetter : Wetterzentrale : Top Karten : Archiv Reanalysis - Europa

# data[].attributes.attachment_link.description
Reanalysis archives of the past decades covering Europe.

# data[].attributes.attachment_link.description
Den 3. december 1999 blev Danmark ramt af den kraftigste orkan i det 20. århundrede.

# data[].attributes.body
Vi har lært om jetstrømen og, at Danmark ligger i frontzonen. Det giver vandrende lavtryk, som bevæger sig ind over Danmark, hvilket vi ofte oplever i hverdagen - nogle dage blæsende, andre næsten vindstillet.

# data[].attributes.headline
Hjælp til vejrkort: Grundkort og 500 hPa | Vejr

# data[].attributes.subject
Hjælp til vejrkort: Grundkort og 500 hPa | Vejr

# data[].attributes.body
De tre pile vi arbejder med i forløbet.

- Klima
- Klimatilpasning
- Topgrafi

# data[].attributes.headline
MA Talks #3: Klimaforandringer i Danmark - YouTube

# data[].attributes.subject
MA Talks #3: Klimaforandringer i Danmark - YouTube

# data[].attributes.attachment_link.title
MA Talks #3: Klimaforandringer i Danmark

# data[].attributes.attachment_link.description
Medstifter af klimatænketanken Concito, Susanne Krawack, fortæller om konsekvenserne for Danmark af klimaforandringerne. Summa summarum: Vi danskere skal ikke tro vi er så fantastiske mht. bæredygtighed - vi er stadig meget langt fra at have foretaget de radikale ændringer i vores levestil, som der kræves.

# data[].attributes.headline
"Ekstremregn, oversvømmelser og klimaforandringer" ved Karsten Arnbjerg-Nielsen, Lektor, DTU Miljø - YouTube

# data[].attributes.subject
"Ekstremregn, oversvømmelser og klimaforandringer" ved Karsten Arnbjerg-Nielsen, Lektor, DTU Miljø - YouTube

# data[].attributes.attachment_link.title
"Ekstremregn, oversvømmelser og klimaforandringer" ved Karsten Arnbjerg-Nielsen, Lektor, DTU Miljø

# data[].attributes.attachment_link.description
Foredraget handler om en ny teknologi, der giver mulighed for med høj præcision at beregne, hvor oversvømmelser vil ske. Det er vigtigt, fordi både nedbør og stormfloder ændrer sig og giver højere sandsynlighed for oversvømmelser. Sendt i Danskernes Akademi på DR2 den 18. januar 2011.

# data[].attributes.headline
Viden om oversvømmelser i Danmark - YouTube

# data[].attributes.subject
Viden om oversvømmelser i Danmark - YouTube

# data[].attributes.attachment_link.description
Udstillingsudvikler på Experimentarium, Poul Kattler, forklarer her, hvad der sker, når der efter et kraftigt regnvejr kommer oversvømmelser i Danmark.

# data[].attributes.headline
Oversvømmelse i Svendborg 29.06.2012 (TV2 HD) - YouTube

# data[].attributes.subject
Oversvømmelse i Svendborg 29.06.2012 (TV2 HD) - YouTube

# data[].attributes.attachment_link.title
Oversvømmelse i Svendborg 29.06.2012 (TV2 HD)

# data[].attributes.attachment_link.description
Den 29. juni 2012 tidligt om morgen, blev Svendborg på Sydfyn ramt af et voldsomt skybrud, der resulterede i oversvømmelser flere steder i byen, men hele 53 mm regn. Dette gjorte Svendborg til det hårdeste ramte sted i Danmark den dag, og det fik TV2 HD til at bringe følgende udsendelse i 19 Nyhederne.

# data[].attributes.headline
Tilladelse til etablering af regnvandsregulering i Trappebækken ved Tvedvej | Svendborg Kommune

# data[].attributes.subject
Tilladelse til etablering af regnvandsregulering i Trappebækken ved Tvedvej | Svendborg Kommune

# data[].attributes.attachment_link.title
Tilladelse til etablering af regnvandsregulering i Trappebækken ved Tvedvej

# data[].attributes.attachment_link.description
Svendborg Kommune har meddelt tilladelse til etablering af et regnvandsreguleringsbygværk i det offentlige vandløb Trappebækken. Bygværket placeres på matrikel nr 272f, Svendborg Markjorder ejet af Svendborg Kommune. Bygværket kræver en tilladelse efter § 3 i bekendtgørelse om vandløbsregulering og -restaurering, jf. vandløbslovens §17.

# data[].attributes.headline
Skybrud i Svendborg 29.06.2012 (TV2 Fyn HD) - YouTube

# data[].attributes.subject
Skybrud i Svendborg 29.06.2012 (TV2 Fyn HD) - YouTube

# data[].attributes.attachment_link.title
Skybrud i Svendborg 29.06.2012 (TV2 Fyn HD)

# data[].attributes.attachment_link.description
Den 29. juni 2012 tidligt om morgen, blev Svendborg på Sydfyn ramt af et voldsomt skybrud, der resulterede i oversvømmelser flere steder i byen, men hele 53 mm regn. Dette gjorte Svendborg til det hårdeste ramte sted i Danmark den dag, og det fik TV2 Fyn HD til at bringe følgende udsendelse i deres 19.30 udsendelse.

# data[].attributes.headline
earth :: a global map of wind, weather, and ocean conditions

# data[].attributes.subject
earth :: a global map of wind, weather, and ocean conditions

# data[].attributes.attachment_link.title
earth :: a global map of wind, weather, and ocean conditions

# data[].attributes.attachment_link.description
See current wind, weather, ocean, and pollution conditions, as forecast by supercomputers, on an interactive animated map. Updated every three hours.

# data[].attributes.headline
Skybrudsløsninger ved ekstremregn for LAR-anlæg - Introduktion - Teknologisk Institut

# data[].attributes.subject
Skybrudsløsninger ved ekstremregn for LAR-anlæg - Introduktion - Teknologisk Institut

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Rørcentret på Teknologisk Institut arbejder hele tiden for at udvikle og præsentere nye og multifunktionelle løsninger til bæredygtig regnvandshåndtering - også betegnet Lokal Afledning af Regn (LAR). På denne hjemmeside præsenteres der de løsninger, som vi pt. arbejder med (januar 2014). Før du etablerer et LAR-anlæg, er der dog visse praktiske ting, som du skal tænke på:
Lidt om lovgivning og nedsivningstilladelse:

Der skal indhentes den fornødne nedsivningstilladelse hos kommunen

Det skal være en autoriseret kloakmester, der foretager den forsvarlige afpropning af det eksisterende kloaksystem

For hvert anlæg er det vigtigt, at man i forvejen foretager de fornødne forundersøgelser fx:
Det skal overvejes, hvilken regn, som anlægget skal kunne håndtere
Det er vigtigt, at man forholder sig til trepunktsmetoden udviklet af DTU. Skal anlægget kun kunne håndtere hverdagsregn, eller skal det også kunne klare en dimensionsgivende regn? Og hvor ender regnvandet i tilfælde af skybrud?

LAR-løsningerne lægges som "perler på en snor"
Endeligt er det vigtigt, at forholde sig til, at én enkelt faskine ikke klarer et skybrud. Det anbefales, at LAR-løsningerne kombineres og lægges som serie-forbundne anlæg med overløb til hinanden som "perler på en snor".

Download det samlede katalog i PDF.

Se Trepunktsmetoden.

# data[].attributes.attachment_link.title
Skybrudsløsninger ved ekstremregn for LAR-anlæg - Introduktion

# data[].attributes.attachment_link.description
Rørcentret på Teknologisk Institut arbejder hele tiden for at udvikle og præsentere nye og multifunktionelle løsninger til bæredygtig regnvandshåndtering - også betegnet Lokal Afledning af Regn (LAR). På denne hjemmeside præsenteres der de løsninger, som vi p.t. arbejder med (januar 2014).

# data[].attributes.headline
Monsterregn og oversvømmelser kan forudsiges | Videnskab.dk

# data[].attributes.subject
Monsterregn og oversvømmelser kan forudsiges | Videnskab.dk

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det var en lørdag aften. Lektor Peter Steen Mikkelsen havde sat telt op i haven, lejet en jukeboks og inviteret vennerne til havefest. En våd en af slagsen:

"Det var et af den slags regnskyl, man ser en gang hvert 500. år eller mere. Det var fuldstændig vildt! Min kone var på et tidspunkt inde i huset og printe det billede, der var på alverdens nyhedstjenester, af en oversvømmet lyngbymotorvej. Alle gæsterne - inkl. mig selv - troede, det, vi så, var løgn!"

Danmarks Meteorologiske Institut (DMI) havde egentlig lovet Peter Steen Mikkelsen og resten af nordsjællænderne en 14. august med skyet vejr, regn af og til og opklaring fra syd sidst på aftenen.

Men sådan gik det altså langtfra. En lokal vejrstation i Hørsholm målte 168 millimeter regn indenfor nogle få timer.

Regnskyllet kom ikke alene bag på Peter Steen Mikkelsen, hans gæster og DMI.

Der var også en del husejere, der fik sig en overraskelse.

Monsterregnen forårsagede oversvømmede villaveje og dertilhørende huse og kældre, blandt andet fordi kloakkerne og i sidste ende rensningsanlæggene ikke var varslet om de mange liter vand, der stod ned fra himlen.

Regnskyl af denne karakter finder sted yderst sjældent, men Ifølge DMI og FNs klimapanel, IPCC, betyder klimaændringerne, at vi i Danmark i fremtiden blandt andet kan forvente mere og kraftigere regn.

Der er altså god grund til at forske i, hvordan man kan forudsige monsterregnskyl, så man kan forhindre de omfattende oversvømmelser - og det er netop, hvad et forskerteam fra DTU Informatik og DTU Miljø gør.

Men for at forstå hvordan fremtidens oversvømmelser kan undgås, er vi først nødt til at tage dig med tre meter under jordens overflade. Velkommen i kloakken.

Et kloaksystem i balance

Kloaksystemer kan principielt transportere uendelig mange liter vand - bare ikke når det kommer væltende på én gang.

På rensningsanlæggene og hos de lokale vandselskaber fører man statistik over, hvornår og hvor meget spildevand der kommer til renseanlægget, fordi vi danskere eksempelvis går i bad, vasker op og går på toilettet, og så holder de et vågent øje med vejrudsigten.

Det er nemlig utroligt vigtigt at kunne regulere, hvor meget vand der er i kloakrørene, så man undgår, at vandstanden i rørene stiger så meget, at suppen af spildevand og regnvand pludselig arbejder sig op i kældre, toiletter og andre steder, hvor spildevand slet ikke er velkomment.

Det er derfor alfa og omega, at et rensningsanlæg bliver varslet om, at et voldsomt regnskyl er på vej, så det kan nå at forhindre oversvømmelserne, forklarer Peter:

"Et rensningsanlæg har mulighed for at navigere rundt med vandet, hvis man har to-tre timers varsel om, at der er et voldsomt regnvejr på vej. Dels kan man åbne for nogle sluser eller pumper i kloaksystemet og lede vandet steder hen, hvor det ikke regner. Dels kan man lede vandet ud i nogle store bassiner, og endelig har man mulighed for at lukke mere vand ind i selve rensningsanlægget end normalt. Man er dog ikke interesseret i at lukke alt for meget vand ind i rensningsanlægget ad gangen, fordi det vil forstyrre de meget følsomme biologiske processer, der er i gang, når man renser vandet."

Men det burde vel egentlig være en smal sag at finde ud af, hvordan vejret bliver de næste 48 timer.

Et godt bud er at spørge DMI, men så nemt er det ikke, fortæller Henrik Madsen, der er professor på DTU Informatik:

"Den 14. august havde DMI eksempelvis regnet sig frem til, at regnskyllet ville ramme den vestlige del af Skåne, men som bekendt væltede det ned 50 km længere vestpå i København og i Nordsjælland. Problemet er, at informationer fra satellitter og andre online målinger kan være svære at benytte. Oven i det er de matematiske modeller, de anvender i forbindelse med denne type nedbør, behæftet med temmelig stor usikkerhed. Sammenlagt betyder det, at de fejlbehæftede prognoser kan få alvorlige konsekvenser," fortæller professoren.

Der skal altså helt andre metoder til, hvis et rensningsanlæg skal undgå at blive taget på sengekanten af et regnskyl, og den udfordring er Henrik Madsen og Peter Steen Mikkelsen netop nu i gang med at løse blandt andet i et forskningsprojekt, der går under navnet "Storm- and wastewater Informatics".

Regnskyl, stokastiske modeller og krystalkugler

Der er hverken krystalkugler eller andre hekserier i den værktøjskasse, de to institutter bruger i forskningsarbejdet omkring projektet "Storm- and Wastewater Informatics", men derimod radarbilleder, meteorologiske forudsigelser og ikke mindst en matematisk statistisk computermodel.

Hemmeligheden bag computermodellen er, at den analyserer på flere vejrudsigter ad gangen - eksempelvis DMI, Deutsche Wetterdienst og Sveriges Metrologiska och Hydrologiska Institut (SMHI).

Vores forudsigelse er meget mere præcis, fordi den kombinerer og sammenligner flere forskellige vejrudsigter.

Henrik Madsen

Derudover arbejder modellen med flowmålinger fra kloakken og renseanlægget, og endelig går systemet tilbage i hukommelsen og analyserer historiske observationer fra rensningsanlægget.

Når modellen har marineret på alle de forskellige data, kan den komme med en ret præcis forudsigelse af, hvordan vejret bliver - og dermed også fortælle, hvordan vandet flyder i kloakkerne inden for de næste 48 timer:

"Vores forudsigelse er meget mere præcis, fordi den kombinerer og sammenligner flere forskellige vejrudsigter. Hvis det viser sig, at meteorologerne er helt uenige om, hvordan vejret bliver i morgen, kan vi fortælle rensningsanlægget, at forudsigelsen er behæftet med stor usikkerhed, og at der er en chance for, at der kommer rigtig meget vand," fortæller Henrik Madsen.

Gå glad i bad

Men det er ikke kun "hus med kælder"-ejere, der kan glæde sig over forskningsprojektet 'Storm- and Wastewater Informatics'.

Også landets strandløver og badenymfer kan se frem til at kunne bade i havet uden at skulle spekulere på, om vandet pludselig er forurenet af kloakvand:

"I København har man bygget kæmpestore bassiner langs havnefronten, som kloakvandet kan løbe over i, når der kommer meget tryk på rørene. Men når regnskyllet er rigtig stort, og man ikke når at navigere rundt med vandet, så løber vandet over fra bassinerne og forurener vandet omkring København - og det var desværre det, der skete under det massive regnskyl den 14. august. Fordi rensningsanlæggene og myndighederne ikke kunne forudsige det store regnskyl, kunne de heller ikke nå at varsle de 1700 triatleter, der deltog i ironman-konkurrencen ved Amager Strandpark. Resultatet blev, at rigtig mange af deltagerne blev ramt af en rigtig ond diarre," fortæller Peter Steen Mikkelsen fra DTU Miljø.

Det er endnu for tidligt at spå om, hvornår forskningsprojektet 'Storm- and Wastewater Informatics'er klar til udrulning, men Henrik Madsen er allerede begyndt at lege med tanken om, hvor han skal anvende sine statistiske modeller næste gang:

"Vi har jo bevist, at vi kan forudsige, hvor meget vind- og solenergi elselskaberne kan regne med at få, og snart kan vi også forudsige enorme regnskyl og oversvømmelser - det næste bliver vel at forudsige, hvornår der er mest salg i iskager," siger professoren og griner.

Artiklen er lavet i samarbejde med DTU Avisen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Monsterregn og oversvømmelser kan forudsiges

# data[].attributes.attachment_link.description
Det var en lørdag aften. Lektor Peter Steen Mikkelsen havde sat telt op i haven, lejet en jukeboks og inviteret vennerne til havefest. En våd en af slagsen: "Det var et af den slags regnskyl, man ser en gang hvert 500. år eller mere. Det var fuldstændig vildt!

# data[].attributes.headline
Global hedetur: Februar slår alle rekorder: DMI

# data[].attributes.subject
Global hedetur: Februar slår alle rekorder: DMI

# data[].attributes.attachment_link.title
Global hedetur: Februar slår alle rekorder: DMI

# data[].attributes.attachment_link.description
DMI udfører, indsamler og bearbejder meteorologiske klimatologiske og oceanografiske målinger/iagttagelser samt udfører måling, indsamling og bearbejdning af andre beslægtede geofysiske parametre i hele Rigsfællesskabet.