# data[].attributes.body
Ø збагатити знання учнів про історію виникнення письма, розвитку писемності Київської Русі, історію виникнення свята «День української писемності та мови»;

Ø формувати розуміння того, що українська мова - наш скарб, без якого не може існувати ні народ, ні Україна як держава;

Ø розширювати знання про красу і багатство української мови;

Ø розвивати в учнів акторські навички, вміння працювати в колективі;

Ø пробудити почуття національної гідності;

Ø виховувати любов та повагу до рідної мови.

Запашна, співуча, гнучка, милозвучна, сповнена                                                     музики і квіткових пахощів – скількома епітетами                                                   супроводяться визнання української мови... Той,
хто зневажливо ставиться до рідної мови, не може                                                 й сам викликати поваги до себе (Олесь Гончар).

# data[].attributes.body
Декламування віршів учнями про мову.

1.     Мова — краса спілкування,
Мова — як сонце ясне,
Мова — то предків надбання,
Мова — багатство моє.

2.     Мова — то чиста криниця,
Де б'є, мов сльоза, джерело,
Мова — це наша світлиця,
Вона як добірне зерно.

3.     Мова — державна перлина,
Нею завжди дорожіть:
Без мови немає країни —
Мову, як матір, любіть!
1.      Вступне слово вчителя.

Кожна епоха дарує людству нові винаходи і відкриття. Але найбільшим винаходом людства було письмо. Писемні знаки дали людям можливість зберегти знання про світ та природу. Перші спроби письма відносяться до 35-50 віків до нашої ери: спершу це була гілочка пальми - знак миру, пізніше - так зване вузликове письмо. Вузлики були  різних кольорів, які древні люди вміли розуміти. Дещо пізніше схематично зображувались предмети й навіть явища, потім були ієрогліфи.  Пройшло  не одне століття аж поки  створилися літери...

Перше ж слов'янське письмо з'явилося у IX столітті нашого літочислення, а алфавіт створили брати Кирило та Мефодій у 862 році... На основі давньоболгарських діалектів брати створили старослов’янську мову, яка прийшла до Київської Русі разом з прийняттям християнства. Нею писалися релігійні та офіційні тексти.

2.      Бесіда «Як з’явилися перші книги?» (інформація з літературного читання)

Люди вже давно збагнули, що треба навчитися записувати побачене й придумане так, щоб воно залишалось надовго і щоб про нього могли дізнатися інші. Вони  пробували писати на різних матеріалах: глиняні дощечки, березова кора, на шовковій тканині, на металевих пластинах, навіть на пальмовому листі – папірусі.

Нарешті люди винайшли пергамент - дуже тонку, спеціально вичинену і відбілену шкіру тварин. Ось тоді вперше й народилося таке диво, як книги. Вони старанно писалися від руки, прикрашалися різними малюнками. Обкладинку виготовляли з дерев’яної дошки, обтягнутої товстою шкірою, оздоблювали її дорогоцінним камінням золотою застібкою. Та коштували книги дуже дорого: за одну книгу можна було виміняти череду корів або табун коней. Зрозуміло, що такі дорогі книги могли бути лише у дуже багатих людей.

# data[].attributes.attachment_link.title
Історія виникнення  книги

# data[].attributes.body
1.      Бесіда «Нестор-літописець»

Одним з найосвіченіших людей Київської Русі того часу був  Нестор-літописець. Окрім богословських знань мав виняткові здібності до історії та літератури, досконало  володів грецькою мовою. Сімнадцятирічним юнаком прийшов до Печерського монастиря. Був працьовитим, чесним, богослухняним. Після трирічного випробування прийняв постриг. Головним послушенством  його у монастирі стала книжна справа. В монастирі існувала велика бібліотека і молодий Нестор наполегливо опановував накопичені століттями знання, продовжуючи духовне зростання. З його праць збереглися розповіді про життя святих. Та найвизначніший його твір – «Повість временних літ», складений за раніше написаними літописами, архівними і народними переказами та оповіданнями з поєднанням сучасних авторові подій.

Помер Нестор – літописець 9 листопада бл. 1113 р., похований у Києво-Печерській лаврі. Тому за церковним календарем 9 листопада вшановують пам’ять Преподобного Нестора-літописця.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Православний вісник

# data[].attributes.attachment_link.title
Нестор Літописець

# data[].attributes.body
1.      Святкування Дня української писемності та мови в Україні.

А в Україні, починаючи з  листопада 1997 р.,  згідно Указу Президента України встановлено  День української писемності та мови, який відзначають  щорічно 9 листопада в день вшанування пам’яті Преподобного Нестора Літописця”.

2.      Цікаво знати!

У День української писемності та мови за традицією:

покладають квіти до пам'ятника Несторові-літописцю;

ü відзначають найкращих популяризаторів українського слова;

ü заохочують видавництва, які випускають літературу українською мовою;

ü починаючи з 2000 року Українська телерадіокомпанія проводить Всеукраїнський диктант національної єдності

ü стартує Міжнародний конкурс знавців української мови імені Петра Яцика . Щорічна кількість учасників понад 5 млн із 20 країн світу.

# data[].attributes.attachment_link.title
ДЕНЬ УКРАЇНСЬКОЇ ПИСЕМНОСТІ ТА МОВИ

# data[].attributes.body
1.      Конкурс знавців української мови ім.Петра Яцика.

У нашій школі щороку починаючи з третього класу, учні беруть участь у конкурсі знавців української мови ім.Петра Яцика.

-     Діти, а вам цікаво, хто ж такий Петро Яцик?

У 14 років, ставши сиротою, він  був  не просто господарем у домі, а й батьком молодшим братам і сестрам. У дорослому віці довелось емігрувати за кордон. Ставши видатним бізнесменом, він допомагав багатьом людям.

Петро Яцик  давав кошти на будівництво українських шкіл та церков у Бразилії. За його фінансової підтримки з'явилося на світ чимало важливих книжок з історії та культури України.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Світлана Іванова-Голан

# data[].attributes.body
1.      Конкурс-вікторина «Додай словечко»

*Перший конкурс «Продовжіть прислів’я»

Слово не горобець . . . (Слово не горобець, вилетить – не спіймаєш.)

Не кажи не вмію . . . ( Не кажи не вмію, а кажи навчусь.)

Зробив діло . . . 9 Зробив діло, гуляй сміло.0

Книга вчить . . .( Книга вчить, як на світі жить.)

**Другий конкурс "Метаграми"
Метаграми – це загадки, слова-відгадки   яких  відрізняються лише     однією літерою.

а)Букву З поставим між складами -
буде любий нам народний  твір,

С поставим - матимемо з вами

металевий головний убір.    Що це таке?    -  це слова ка з ка і  ка с ка.

б) Люблять нас усі збирати
Після дощику в ліску,
А як букву Г відняли,
Будем плавати в ставку.   Так, це слова гриби  і риби.

в) Гуде собі, літає.
З квіток нектар збирає.
А якщо ДЖ зітерти -
Буде в шафі одяг жерти.   Так, це слова  джміль  і міль.

г) На неї птах сідає,
Вона його гойдає,
А звук ви замініть –
Звірятком стане вмить.   Так, це слова  гілка і білка

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Телекомпанія TV-4

# data[].attributes.attachment_link.title
Яка ж красива наша мова! - Чарівний ключик

# data[].attributes.body
РІДНА МОВА
Спитай себе, дитино, хто ти є,
І в серці обізветься рідна мова;
І в голосі яснім ім’я твоє
Просяє, наче зірка світанкова.
З родинного гнізда, немов пташа,
Ти полетиш, де світу далечизна,
Та в рідній мові буде вся душа
І вся твоя дорога, вся Вітчизна.
У просторах, яким немає меж,
Не згубишся, як на вітрах полова.
Моря перелетиш і не впадеш,
Допоки буде в серці рідна мова.
Дмитро Павличко

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Александр Федоров

# data[].attributes.attachment_link.title
Українська мова - пісня