# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Harilik tamm 'Fastigiata'

Tootekood: 900144

c5 100-110 24.90

Quercus robur 'Fastigiata'

Kõrgus: 15 - 20 m

Laius: 3 - 4 m

Kasvukoht: päikeseline, eelistab üsna niisket, viljakat liivsavimulda

Kasvukuju: püramiidtamm, suur ja tugev, ilusa kitsa võraga puu

Lehed: rohelised

Kasutamine: kasvukuju tõttu sobib ka koduaeda, parkides, haljasaladel, hea soolopuu

Märkused: hästi arenenud juurte tõttu ei esine tormimurde, väga külmakindel, pügada pole reeglina vaja, hoiab ise oksad püstiselt tüve ligidal, valgusnõudlik puu, seemikud võivad poogitud sordist väga erineda ja olla palju vähem püramiidsed, lehtpuude varjus kasvades alumised oksad laasuvad ja võra jääb hõredaks

# data[].attributes.attachment_link.title
Tooted > Tamm, tamarisk, tulbipuu - Kuuseaiand - KUUSK AE OÜ

# data[].attributes.attachment_link.description
OÜ Kuusk AE on suvelillede kasvatamisega ja aiakaupade müügiga tegelev ettevõte. Kaupade sortimenti kuuluvad: suvelilled, püsikud, puud, põõsad, mullad, turbad, väetised, taimekaitsevahendid, kahjuritõrjevahendid, seemned (ka põllumajandusseemned), sibulad, savi- ja plastmasspotid, kiled, kangad, kunstlilled, kalmu- ja õueküünlad, kastmistarbed, tööriistad ja palju muud.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Harilik tamm (Quercus robur L.) on meil oma perekonna ainus looduslik esindaja.
Tormikindel, kuid välguhell
Vabalt kasvavad tammepuud on jässakad ja laia võraga, aga metsas on nad sihvakad - võra on kitsam ja tüvi laasunud. Eesti kõrgeim tamm on ligi 33meetrine (Sagadi park) ja tüsedaima ümbermõõt on rinnakõrguselt 8,2 m (Tamme-Lauri tamm).

Metsaregistri andmetel on meil puistuid, kus tamm puistuelemendina kasvab, 65 000 ha, tamme enamusega puistuid on aga vaid 4864 ha.

Kasvukoha mullaviljakuse suhtes on tamm nõudlik, kasvab hästi huumusrikastel liivsavi- või saviliivmuldadel, ka sõmeralistel lammimuldadel. Talub ajutist üleujutust, kuid mitte pidevat liigniiskust.

Ta on põuakindel, väga noores eas varjutaluv, ent hiljem valgusenõudlik puuliik. Uueneb vegetatiivselt kännuvõsust. Kõrguse juurdekasv kestab tammel 150.-200. aastani, jämeduse juurdekasv kogu elu.

Tammel on võimas juurestik, mis kuivades kasvukohtades võib ulatuda kuni 10 m sügavuseni. See teeb temast tormikindla puu, kuid samas on ta välguhell, kuna peajuur juhib hästi elektrit.

Meie vanimad tammed on 400aastased, üks puu on arvatud isegi 690aastaseks. Vanim teadaolevalt kultiveeritud tammik Jõgevamaal on 160aastane.

Üksikpuuna kasvades kannab tamm vilja (pähklike, tõru) pea igal aastal, kuid puistus korduvad seemneaastad 4-8 a järel. Kuna tõrusid on raske üle talve säilitada, külvatakse need kas kohe taimlasse või sinna metsa, kuhu tahetakse tammekultuuri saada.

Tõru mass on keskmiselt 4 grammi (võib olla 2-7 g). Taimlas on külvil otstarbekas kasutada seadu 2-10 x 25-35 cm, arvestades peenrasse 4-5 külvirida. Praktikud soovitavad tõrud külvata lapiti ja külvi katta 35mm mullakihiga.

Kui taimel on juba kaks pärislehte, tuleks ta juured 8-10 cm sügavuselt läbi lõigata, et peajuur ei kasvaks liiga sügavale. Esimese kasvuaasta sügiseks võib tammetaime juur olla kuni 1,2 m pikk ja seemiku väljakaevamine on siis päris keeruline.

Seemiku võib koolitada ehk hõredamalt ümber istutada 1-2aastaselt. Metsa istutatakse tavaliselt 2-3aastane seemik.

Tamme on meil kultiveeritud puhtkultuurina või segus teistega (harilik vaher, harilik pärn, jalakas, hall lepp, harilik kuusk). Sageli istutatakse ta koridoridesse kuuse ja halli lepa vahele.

Metsa külvates tasub teha lapi- või reakülvi. Lapikülvil arvestatakse 3000 külvikohta seaduga 2 x 1,5 m, igale lapile kolm tõru. Hektarile kulub niiviisi 30-50 kg tõrusid.

Reakülvil sobib kasutada seadu 0,4-0,5 m x 2-1,5 m. Olenevalt tõru suurusest on nii hektarikulu 35-70 kg. Puhaskultuuri rajamisel võiks istutada 1100-1600 taime hektarile seaduga 3 x 2-3 m.

Tammekultuuri rajades tuleb arvestada, et metssead on väga maiad tõrude järele ja oskavad need pärast külvi hästi üles leida. Istutuskultuuri himustavad jänesed ja kitsed. Vanad metsamehed soovitavad metsloomade tõrjeks istutada tamme ümber kuused.

Noores eas on tamm külmaõrn. Meil on looduses tema hilja- ja varapuhkevat vormi, kuigi kultiveerimisel on seda vähe arvestatud.

Varapuhkev vorm sobib kuivematesse kasvukohtadesse, kuna peab põuale paremini vastu. Kui eesmärgiks on aga saada paremat puitu, tasub istutada just hilja puhkevaid taimi.

Hästi kasvavad kultiveeritud tammikud viljakatel muldadel, sobivaim on naadi ja jänesekapsa kasvukohatüüp. Eestis on teadaolevalt suurima hektaritagavaraga tammik (527 tm 100 aasta vanuselt) kasvamas Viljandimaal.

Kui tammik on noor, tuleb sealt välja raiuda puud, mis takistavad tamme ladvakasvu. Öeldakse ju, et tamm armastab kasvada, kasukas seljas, kuid palja peaga, see tähendab, et ta talub külg-, kuid mitte pealtvarju.

Kvaliteetsema oksavaba puidu saamiseks tuleks noores eas tammepuid laasida. Hooldusraieid peaks aga tegema ettevaatlikult, sest tugevale raiekraadile reageerib tamm vesivõsudega.

Vanemas eas võivad tamme kahjustada seenhaigused, näiteks võib kohata puutüvedel hariliku väävliku, tammetaeliku või tammekaku viljakehi.

Tamme jahukaste on lehtede haigus, mis põhjustab lehtede varasemat varisemist. Tammemähkur võib kurja teha keskealiste ning vanemate puude pungade ja noorte lehtede kahjustamisega päikesepaistelistes kohtades. Mitu aastat korduv rüüste võib viia puu kuivamiseni.

Uus ja ohtlik tammehaigus on tamme äkksurm, mida meie looduslikel tammedel pole õnneks veel leitud.

Tamme kõva ja ilus puit on leidnud kasutust laeva-, vesi- ja tavaehituses, mööbli- ja vaaditööstuses, hinnalise vineeri tootmisel. Vees seistes tammepuit mustub ning sellisena hinnatakse seda mööblitööstuses ja nikerdustöödel.

Tamme koort ja tõrusid kasutatakse rahvameditsiinis. Peale selle tähtsustab rahvausund tamme kui jõu, vastupidavuse ja võimu sümbolit. Tamm on puude kuningas ja tihti eestlaste püha puu.

# data[].attributes.attachment_link.description
Harilik tamm (Quercus robur L.) on meil oma perekonna ainus looduslik esindaja. Tormikindel, kuid välguhell Vabalt kasvavad tammepuud on jässakad ja laia võraga, aga metsas on nad sihvakad - võra on kitsam ja tüvi laasunud. Eesti kõrgeim tamm on ligi 33meetrine (Sagadi park) ja tüsedaima ümbermõõt on rinnakõrguselt 8,2 m (Tamme-Lauri tamm).

# data[].attributes.attachment_link.description
õitseb lehtimise ajal mai lõpul - juuni algul. Isasõied rippuvates kollakasrohelistes kuni 6 cm pikkustes urbades, mis paiknevad 2-3 kaupa eelmise aasta võrsete tippudes. Emasõied noortel võrsetel 2-3 kaupa lehtede kaenlas. Õitseb rohkesti, kuid tolmlemine on seotud ilmastikutingimustega ja seemneaastaid tavaliselt 5-8 aasta järel. Vili on üheseemneline pähkel nn. tõru.

# data[].attributes.attachment_link.description
TOUCH this image to discover its story. Image tagging powered by ThingLink

# data[].attributes.attachment_link.description
Tamm on vanadele eestlastele tuntud kui püha hiiepuu. Tammede all toimusid suured rahvakogunemised, peeti nii sõjaplaane kui pidusid. Tammed pakkusid kaitset ja andsid muudki kasulikku. Miks peeti harilikku tamme nii tähtsaks ja austusvääriliseks? Ilmselt seepärast, et tundus, nagu seisaks ta muutumatuna põlvest põlve. Arvati, et tammed on surematud, kes on näinud väga kaugeid aegu ja jäävad tunnistama ka praegu elavate inimeste tegusid. Osalt oli neil õigus, sest need puud elavad tõesti väga vanaks. Oma kõrguse saavutavad nad esimese saja aastaga, hiljem vaid jämenevad aeglaselt. Hariliku tamme vanus võib ulatuda pooleteise tuhande aastani. Teine põhjus on tamme austamiseks ilmselt see, et ta võib saavutada hiiglaslikud mõõtmed. Eesti suurim tamm on Tamme-Lauri tamm Võrumaal, tema ümbermõõt on üle kaheksa meetri, Euroopa jämedaima ümbermõõt on aga ligi neliteist meetrit. Tänapäeval on tammeleht looduskaitse sümboliks. Armastatud on tamme eri võrmid ka haljastuses.