# data[].attributes.body
Työskentelymallin tavoite on asiakkaan elämäntilanteen, terveydentilan ja psykososiaalisen toimintakyvyn kartoitus, sekä jatkosuunnittelu osana avohuollon palveluja.

-puheterapeutit
tavoitteena on parantaa asiakkaan toiminta- ja kommunikaatiokykyä jokapäiväisessä elämässä kotona, päivähoidossa, koulussa ja työelämässä.
-kuntoutusohjaajat
tavoitteena on kuntoutuksen vaikuttavuuden edistäminen kuntoutujan omassa elinympäristössä (koti, päiväkoti, koulu, työpaikka, asumis-, kuntoutus- ja hoivayksikkö, yhteisö).
-sosiaalityöntekijät
Vammaispalvelun sosiaalityöntekijät vastaavat asiakkaiden palvelutarpeen arvioinneista ja palvelusuunnitelmista yhteistyössä asiakkaan ja tarvittaessa muiden yhteistyötahojen kanssa.
-toimintaterapeutit, fysioterapeutit sekä muu terapeuttinen henkilöstö
-vapaa-ajan toiminnan ohjaajat

-Fysioterapeutit
Fysioterapeutin tutkimukset selvittävät asiakkaan liikkumis- ja toimintakykyä ja arvioivat asiakkaan fysioterapiatarvetta. fysioterapiasuunnitelman yhteistyössä hänen perheensä kanssa.

# data[].attributes.body
Mitä on henkilökohtainen apu?
Henkilökohtaisen avun määrittää vammaispalvelulaki. Henkilökohtainen apu on:

Välttämätöntä toisen ihmisen antamaa apua niissä tavanomaiseen elämään liittyvissä toimissa, jotka henkilö tekisi itse, mutta vamman tai sairauden vuoksi hän ei selviä niistä itse.

Itsenäisen elämän mahdollistaja vaikeavammaiselle henkilölle.

Vammaispalvelulain mukainen palvelu, johon palvelun myöntämiskriteerit täyttävällä vaikeavammaisella henkilöllä on subjektiivinen oikeus.

Kenelle henkilökohtaista apua myönnetään?
Kunta myöntää henkilökohtaista apua pääasiassa vammaisille ja vammautuneille, liikuntarajoitteisille ja pitkäaikaissairaille. Henkilökohtaista apua voi hakea vaikeavammainen henkilö, joka vamman tai sairauden takia tarvitsee säännöllisesti toisen henkilön apua suoriutuakseen arjen toiminnoista.

Mihin toimiin henkilökohtaista apua myönnetään?
Henkilökohtaista apua myönnetään sekä kotiin että kodin ulkopuolelle, esimerkiksi:

Päivittäisiin toimiiin

Työhön ja opiskeluun

Harrastuksiin

Yhteiskunnalliseen osallistumiseen

Sosiaalisten vuorovaikutusten ylläpitämiseen

Kuka myöntää henkilökohtaisen avun?

Henkilökohtaisen avun myöntää kunnan tai kaupungin sosiaalitoimen sosiaalityöntekijä kirjallisesta hakemuksesta.

https://www.thl.fi/fi/web/vammaispalvelujen-kasikirja/itsenaisen-elaman-tuki/henkilokohtainen-apu

# data[].attributes.body
Lievä toiminnanvajaus (0-5)

Haittaluokka 0-2: Sairaudesta ei aiheudu merkittävää haittaa tavanomaisessa elämässä, mutta sen aiheuttamat rajoitukset tulee muistaa erityistilanteissa.

Esimerkiksi:

Joutuu välttämään tiettyjä aineita yliherkkyytensä vuoksi.

Joutuu käyttämään ruokajärjestystä sairauden hoitamiseksi.

Haittaluokka 3-5: Sairauden hoito aiheuttaa vähäistä rasitusta. Selviytyy yleensä itsestä huolehtimisesta.

Esimerkiksi:

Itsenäinen liikkuminen sujuu hyvissä olosuhteissa, mutta epätasaisella alustalla liikkuminen on lievästi rajoittunut.

Sorminäppäryys on alentunut siten, että se vaikeuttaa napittamista ja kirjoittamista.

Tarvitsee jatkuvasti lähes koko kehon ihoon voiteiden käyttöä tai ruokavalion noudattamista.

Insuliinihoitoinen diabetes ilman liitännäissairauksia.

Merkittävä lukihäiriö, mutta osaa lukea ja kirjoittaa yksinkertaista tekstiä arkielämässä selviytyäkseen.

# data[].attributes.body
Liikkumiseen - http://www.respecta.fi/fi/tuotteet/liikkuminen/
Siirtymiseen - http://www.respecta.fi/fi/tuotteet/siirtyminen/

http://www.respecta.fi/fi/tuotteet/
http://papunet.net/tietoa/kirjoitetut-viestit-puheeksi
http://papunet.net/tietoa/apuvalineet
http://papunet.net/tietoa/tietokoneen-kayton-apuvalineet
http://papunet.net/tikoteekki/
http://papunet.net/tietoa/puhetta-korvaava-kommunikointi-eli-aac
https://www.youtube.com/watch?v=Msu4JtK1nRo

# data[].attributes.body
Vammaisten henkilöiden tulkkauspalveluun on oikeus Suomessa asuvalla henkilöllä, jolla on kuulonäkövamma, kuulovamma tai puhevamma ja joka vammansa vuoksi tarvitsee tulkkausta.

Tulkkauksen tarve voi liittyä

työssä käymiseen

opiskeluun

asiointiin

yhteiskunnalliseen osallistumiseen

harrastamiseen ja virkistykseen.

Ennin pitais määritellä tarve ja hakea lääkärin lupa, että voisi hakea tulkauspalvelua.
Tulkkauspalvelun järjestäminen

Kela järjestää tulkkauspalvelun hankkimalla sen tulkkauspalveluntuottajilta. Vaativissa tulkkaustilanteissa palvelu voidaan järjestää siten, että käytettävissä on kaksi tai useampia tulkkeja.

Tulkkauspalvelua järjestettäessä otetaan huomioon palvelunkäyttäjän toivomukset, mielipide, etu ja yksilölliset tarpeet sekä hänen äidinkielensä ja kulttuuritaustansa.

Puhevammaisella henkilöllä on vaikeuksia ilmaista itseään puheen avulla ja / tai ymmärtääpuhetta. Puhevammainen henkilö tarvitsee hänen tarpeistaan lähtevän, yksilöllisen ja toimivankeinon päivittäiseen komminkointiin. Näitä voivat olla esimerkiksi puhe, kirjoittaminen, viittomat,blisskieli, erilaiset graafiset merkit kuten Pikto- tai PCS-kuvat.

Kuulo- tai puhevammaisella henkilöllä on oikeus käyttää tulkkauspalvelua vähintään 180 tuntia vuodessa. Kuulonäkövammaisella henkilöllä on oikeus käyttää tulkkauspalvelua vähintään 360 tuntia vuodessa. Tulkkauspalvelun käyttö on maksutonta.

# data[].attributes.headline
Liikkumista tukevat palvelut (Elisan) - valmis

# data[].attributes.subject
Liikkumista tukevat palvelut (Elisan) - valmis

# data[].attributes.body
Kaikille soveltuvan liikkumisen ensisijainen lähtökohta on järjestää liikkuminen esteettömän ja toimivan julkisen joukkoliikenteen avulla.
Esteettömän joukkoliikenteen lisäksi tarvitaan palveluja vammaisten henkilöiden yksilöllisen kuljetuspalvelutarpeen huomioimiseksi.

Liikkumista tukevia palveluja järjestetään sosiaalihuoltolain mukaan henkilöille, jotka eivät kykene itsenäisesti käyttämään julkisia liikennevälineitä sairauden, vamman tai muun vastaavanlaisen toimintakykyä alentavan syyn takia ja jotka tarvitsevat palvelua asioimisen tai muun jokapäiväiseen elämään kuuluvan tarpeen vuoksi.

Kenellä on oikeus kuljetuspalveluun?

jolla on erityisiä vaikeuksia liikkumisessa ja

joka ei vammansa tai sairautensa vuoksi voi käyttää julkisia joukkoliikennevälineitä ilman kohtuuttoman suuria vaikeuksia.

Kunta voi järjestää kuljetukset

taksikuljetuksina

Taksikortti  voidaan myöntää 2-8 yhdensuuntaista matkaa kuukaudessa. Asiakas saa tehdä matkan haluamaansa kohteeseen. Vantaan kaupunki korvaa yhdensuuntaisesta matkasta enintään 30 €.  Vaikeavammaiselle henkilölle myönnetään vähintään 18 yhdensuuntaista matkaa kuukaudessa

KELA:n taksi sopimusperusteisesta tilausvälityskeskuksesta tilatusta matkasta asiakas maksaa 25 € omavastuun yhdensuuntaisesta matkasta. Muualta tilatusta matkasta omavastuu on 50 €. Vuotuinen omavastuu vuonna 2016 on 300 €.

kutsutaksikuljetuksina

yhteiskuljetuksina

palvelulinjoja hyväksikäyttäen

erilaisten matkojen yhdistelykeskuksien avulla

näiden kaikkien yhdistelmänä

Vantaa kaupunki
Kuljetuspalvelumatkat

kuljetuspalvelu on tarkoitettu pienituloisille ikäihmisille, joilla on suuria vaikeuksia käyttää julkisia kulkuvälineitä.
kuljetuspalvelun voivat saada vaikeavammaisuuden kriteerit täyttävät henkilöt. Kuljetuspalvelumatkat tehdään taksilla tai invataksilla.

Kuljetuspalvelua haetaan
Kuljetuspalvelua haetaan kirjallisesti kuljetuspalvelun hakemuslomakkeella. Hakemuksen liitteeksi tarvitaan lääkärintodistus tai vastaava selvitys hakijan vammoista ja sairauksista ja niiden vaikutuksista liikunta- ja toimintakykyyn. Palvelutarvetta arvioitaessa selvitetään asiakkaan joukkoliikenneyhteydet ja lähimpien palvelujen sijainti. Tarpeen vaatiessa tehdään koematka. kuljetuspalveluhakemuslomakkeella.

Kuljetuspalvelukortti on henkilökohtainen ja matkustajan on oltava kortin haltija.

Matkan omavastuuosuus maksetaan taksissa. Omavastuuosuus on kunnan sisällä julkisen liikenteen mukainen maksu ja lähikuntiin seutuliikenteen mukainen maksu.

Kutsuperusteiset lähibussit vammaiselle
Vantaalla aloitti 10.8. kuusi alueellista lähibussia, jotka kulkevat vain tilauksesta.Lähibussit ovat matalalattiaisia pikkubusseja, joihin mahtuu 16–22 matkustajaa.

Lähibussissa on tilaa vaunuille, pyörätuolille tai rollaattorille. Lähibussit pysähtyvät bussipysäkeillä, joiden lisäksi niille on muita pysähtymispaikkoja tiheästi. Busseissa kelpaavat HSL:n liput ja kuljettaja myy kertalippuja. Lähibussi tilataan HSL:n liikenneinfon numerosta (09) 4766 4000. Bussin voi tilata kaksi viikkoa etukäteen. Bussi on tilattava viimeistään tuntia ennen haluttua lähtöaikaa.

Vantaan lähibussit liikennöivät maanantaista perjantaihin klo 9–15 seuraavilla alueilla (linkeistä avautuu linjan liikennöintialueen karttaan):

Vapaaehtoistoiminta liikkumisen tukena
Kulttuuriluotsi: Kulttuuriluotsit ovat koulutettuja, vapaaehtoisia vantaalaiseen kulttuuritarjontaan perehtyneitä vertaisohjaajia. Kulttuuriluotsin kanssa voi mennä 6 maksutta tai alennuksella teatteriin, konserttiin, museoon, tai näyttelyyn, sekä erilaisiin tapahtumiin. Kulttuuriluotsin voi pyytää seuraksi joko itselle, tutulle, tai ryhmälle. Kulttuuriluotsin seura on maksutonta.

# data[].attributes.body
Lääkinnällistä kuntoutusta saavat terveyskeskusten, sairaaloiden ja työterveyshuollon potilaat.
Lääkinnällistä kuntoutust
- kuntoutus ohjaus
-apuvälinehuolto
-laitoskuntoutus
-sopeutumisvalmennus
-kuntoutustutkimus
-terapiat

# data[].attributes.body
Apuväline on laite, joka edistää tai ylläpitää käyttäjänsä toimintakykyä silloin, kun se on vamman tai sairauden vuoksi heikentynyt. Tarkoituksenmukainen apuväline on luonteva osa käyttäjänsä elämää.

Vammaisella henkilöllä on oikeus vaihtaa väline uudempaan malliin tai hankkia kokonaan uusi laite. Korvauksen saamisen edellytyksenä kuitenkin on, että

aikaisemmin myönnetty väline tai laite ei vastaa enää sairaudesta tai vammasta aiheutuvaa tarvetta

laitteen toimintakyky on vähentynyt tai

vamma tai sairaus on edennyt siten, ettei laite enää sovellu siihen tarkoitukseen, mihin se on alunperin myönnetty

Harrastusvälineiden kun niihin sisältyy sellaisia erityiskustannuksia, jotka johtuvat vammasta tai sairaudesta.

Matkapuhelin joka edellyttää tarvittaessa nopeita yhteydenottoja ja henkilö tarvitsee välttämättä laitetta päivittäisissä toiminnoissa, työssä tai opiskelussa.

Apuvälinepalveluprosessi

Apuvälinepalveluprosessin aloitteen tekijänä voivat olla apuvälineen tarvitsija, hänen omaisensa/lähihenkilönsä tai hänen kanssaan toimiva ammattihenkilö.

Prosessi käynnistyy aina apuvälineen tarvitsijan toimintakyvyn arvioinnilla: miten hän toimii ja mitä hän pystyy tekemään. Valintaprosessiin sisältyy kokeilua ja sovitusta ennen varsinaisen apuvälineen hankintaa.

Arvioinnissa kiinnitetään huomiota henkilön toimintaan, siihen, miten hän suoriutuu jokapäiväisistä askareista ja miten hän pystyy suoriutumaan itselleen tärkeistä ja tarkoituksenmukaisista toimista.

Apuvälineen luovutuksen yhteydessä annetaan apuvälineen käytön opetusta ja ohjeet apuvälineen huolloista. Huolloista ja korjauksista vastaa yleensä apuvälineen lainannut taho.

- pyörätuoli
- lattianostin
- sähköinen sänky
- tarttumapihdit
- suihkutuoli
-  kommuntikointi appi tablettilla/puhelimella - WidgetGo, TalkingTiles, SceneSpeak (http://a4.mzstatic.com/eu/r30/Purple4/v4/56/25/d5/5625d5d8-b5ed-ee34-c2bc-d03f84ecacb3/screen520x924.jpeg)

# data[].attributes.body
http://www.finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1982/19820710
Vammaishuoltolaki 9 § - Kunta korvaa puolet tai kokonaan tarvittaessa esim. apuvälineitä, koneita, erityisravintoon liityviä asioita, jne. Muutostyöt korvataan kokonaan.

Työkyvyttömyyseläke

Kun sairaus johtaa työkyvyttömyyteen, haet ensin yleensä sairauspäivärahaa. Jos sairaus pitkittyy, voit hakea työkyvyttömyyseläkettä. Sitä voit saada työeläkkeenä ja kansaneläkkeenä. Kela ja työeläkelaitos selvittävät edellytyksesi ammatilliseen ja lääkinnälliseen kuntoutukseen ennen kuin päättävät työkyvyttömyyseläkkeestä.

Kelan maksama työkyvyttömyyseläke alkaa yleensä noin vuoden kuluttua sairastumisesta. Voit saada työkyvyttömyyseläkettä määräaikaisesti, jolloin sen nimi on kuntoutustuki, tai ilman määräaikaa.

Kansaneläkelain mukaisen työkyvyttömyyseläkkeen voit saada, jos täytät kaikki seuraavat edellytykset:

Muut eläkkeesi ja korvauksesi jäävät alle tulorajan

Olet asunut Suomessa vähintään laissa vaaditun asumisajan, ts. kolme vuotta 16 vuotta täytettyäsi. Asumisaikavaatimusta ei kuitenkaan edellytetä, jos työkyvyttömyytesi on alkanut Suomessa asuessasi ennen kuin olet täyttänyt 19 vuotta, tai olet saanut 16 vuotta täyttäessäsi alle 16-vuotiaan vammaistukea.

Olet 16-64-vuotias.

Sairaus, vika tai vamma estää kohtuullisen toimeentulon turvaavan työnteon. Ks.työnteko eläkkeellä.

Määrä: 634,30€/kk

YLEISTIETO ----------------------------------------------------------

Vammaistuki lapselle
- Vammaistukea voi saada lapsi, joka tarvitsee ikäistään enemmän hoitoa ja huolenpitoa vähintään 6 kuukauden ajan.
- Hoidon ja huolenpidon tarve voi aiheutua esimerkiksi

lapsen sairauskohtausten ja lääkityksen hoidosta

siitä, että lasta on sairauden tai vamman vuoksi autettava päivittäisissä toiminnoissa ja koulutehtävissä

lapsen kuljettamisesta kuntoutukseen

siitä, että lasta on valvottava ikäisiään enemmän.

- Sama maksumäärä kuin aikuiselle

Vammaistuki aikuiselle
- 16 vuotias tai vanhempi
-  Oikeus tukeen saattaa olla henkilöllä, jonka toimintakyky on heikentynyt vähintään vuoden ajan
- on vaikeuksia esim,: huolehtiä isestään (esim peseytymisessa ja pukeutumisessa), selviytyä kotitalous työ- ja opiskelutehtävistä
!EDELLYKSET! - lääketieteelisesti arvioitua haittaa, avuntarvetta esim. henkilökohtaisessa toiminnoissa (peseytyminen, pukeutuminen ja kommunkointi) taiohjauksen ja valvonnan tarvetta
(Eläkkeensaajat eivät voi hakea  16 vuotta täyttäneen vammaistukea, mutta heillä saattaa olla oikeus eläkettä saavan hoitotukeen.)
Perusvammaistuki: 92,94€/kk
Korotettu vammaistuki: 216,87€/kk
Ylin vammaistuki: 420,51e/kk
http://www.kela.fi/vammaistuki-aikuiselle

Eläkettä saavan hoitotuki
-  tarkoitus on tukea pitkäaikaisesti sairaan tai vammaisen eläkkeensaajan jokapäiväistä elämää, toimintakyvyn ylläpitämistä, kuntoutusta ja hoitoa.
- Eläkettä saavan hoitotukeen voi olla oikeus 16 vuotta täyttäneelle henkilöllä, joka asuu Suomessa ja  saa joko Suomesta tai ulkomailta

vanhuuseläkettä tai varhennettua vanhuuseläkettä kansaneläkkeenä tai työeläkkeenä

työkyvyttömyyseläkettä tai kuntoutustukea

leskeneläkettä ja on yli 65-vuotias

täyteen työkyvyttömyyteen perustuvaa lakisääteisen tapaturmavakuutuksen, liikennevakuutuksen, sotilasvammalain tai sotilastapaturmalain mukaista jatkuvaa eläkettä tai korvausta

tai ulkomailta vastaavia etuuksia

!EDELLYKSET!: henkilön toimintakyky on heikentyty jatkuvasti vähintään vuoden ajan, eli on heikentynyt kykyä huolehtiä itsestään (esim. peseytyiminen ja pukeutuminen), tehdä kotitaloustöitä tai asioida kodin ulkopuolella. Edellytetään myös säännöllistä avuntarvetta henkilökohtaisessa toiminnoissa tai ohjauksen tai valvonnan tarvetta.
Perushoitotuki: 62,25€/kk
Korotettu hoitotuki: 154,96€/kk
Ylin hoitotuki 327,67€/kk

Toimeentulotuki (Jos tarvitsee - Sosiaalitoimisto (v2017 KELA))
Asumistuki (Jos tarvitsee - KELA)

Kuntoutusraha voi saada kun kuntoutkusen aikana ei pysty tekemään töitä (päivää kohti 75% vuosityötulojen kolmassadasosasta tai vähintään 23,93€ arkipäivältä.

Osakuntoutusraha voidaan saada kun työaikaa on lyhennetty vähintään 40% normaalista päiväkohtaisesta työajasta (puolet täyden kuntoutusrahan määrästä).