# data[].attributes.body
Kæmpeviser:Kæmpeviser handler om kæmper og trolde

# data[].attributes.body
Historiske viser: ligner ridderviserne men de omhandler historiske personer og begivenheder.

# data[].attributes.body
det er forstillingen om den usynlige verden bag den synlige

# data[].attributes.body
Trylleviserne handler især om rolleskift og identitetskriser

# data[].attributes.body
I middelalderen blev ritualer overtaget af kirken på grund af: dåb, konfirmationer, vielser og begravelser

# data[].attributes.body
Trylleviserne drejer sig især om de rolleskift og identitetskriser

# data[].attributes.body
Den fortryllede verden kommer til live når en person ændrer status f.eks. når en kvinde skal giftes.

# data[].attributes.body
Trylleviser handeler maget og status skift fx fra ugift til gift

# data[].attributes.body
Trylleviserne er todelt. den ene den er den genkendelige del af verdenen og den anden er en overnaturlig verden med elverpiger, havmænd og forvandlede kongebørn.

# data[].attributes.body
Den fortryllende verden trænger sig på, når en person ændre status

man må hjælpes fra den ene tilstand over i den anden gennem ritualer og mystiske forklaringer

# data[].attributes.body
Ridderviserne foregår i en realistisk verden

Mens trylleviserne foregår i en todelt verden

# data[].attributes.body
Den fortryllende verden trænger sig på

# data[].attributes.body
Ridderviserne: Den realistiske verden.

Trylleviser: Der er overnaturlige væsener.

Skæmteviserne: Gøre grin meget med noget.

# data[].attributes.body
en genkendelig "realistisk"verden

# data[].attributes.body
Fortæller altid historier. De gode vinder og de onde taber.
Dvs sige at viserne er episke

# data[].attributes.body
Idéen om at danse til viser stammer fra Frankrig

# data[].attributes.body
Man giver dem navnet folkeviser, for man troede, at de var skrevet af folket.

# data[].attributes.body
Personerne i folkeviserne er lavet efter en recept

# data[].attributes.body
Der bliver Sjælendt sagt noget præcist om tid eller sted

# data[].attributes.body
Ligesom folkeeventyr har de vandret fra mund til mund.

# data[].attributes.body
Altid inddelt i to eller fire linjer

# data[].attributes.body
Forskellige folkeviser minder meget om hinanden

# data[].attributes.body
Viserne er skrevet af prof. Visesangere

# data[].attributes.body
Ca. 500 viser har været sunget i middelalderen.

# data[].attributes.body
Foregår i herregårde

# data[].attributes.body
Der findes omkring 500 folkeviser som man er ret sikre på er blevet sunget i middelalderen :)

# data[].attributes.body
Folkeviserne er altså digtet mellem 1150-1450, men bliver først skrevet ned et par hundrede år efter

# data[].attributes.body
Der er ofte omkring 30 vers i en folkevise

# data[].attributes.body
Navnet kommer af man troede, at viserne var skrevet af folket

# data[].attributes.body
De fleste melodier stammer fra 1800-tallet.
Nedskrevet af adelens damer i poesibøger.
Hjertebogen. 1500-1700-tallet
Folkeviser var en mode i 15-1700 tallet

# data[].attributes.body
Kædedansen, datidens dans