# data[].attributes.attachment_link.readable_text
GÖR SÅ HÄR
Låt eleverna i klassen diskutera sig fram till en hypotes om vilka de tror förekommer mest på tidningens bilder. Kvinnor, män, eller ungefär lika många av varje? Rita cirkeldiagram på tavlan för att illustrera.

Använd dagens tidning i flera ex eller spara en veckas tidningar. Låt eleverna räkna bilder. Sammanställ resultatet:

Bilder med bara män

Bilder med bara kvinnor

Bilder med både män och kvinnor

Låt resultatet bli startpunkten för en diskussion om hur tidningarna och verkligheten hänger ihop, gärna utifrån föreställningen om att tidningen ska skildra samhället och att alla ska känna igen sig i tidningen. Hur ser det ut i tidningen just nu? Och varför ser det ut som det gör?

Låt sedan eleverna i par, grupp eller enskilt göra mer detaljerade bildanalyser av två avdelningar i tidningen, till exempel näringsliv och kultur/nöje. Hur ser det ut där? Hur ser bilder på kvinnor och män ut i de olika avdelningarna?

En enkel bildanalys kan bygga på tre frågor:

Vad känner du när du ser bilden?

Vad ser du på bilden?

Vilket kan vara tidningens syfte med publiceringen?

Låt nu eleverna göra en bildanalys med genusglasögon:

Bläddra i tidningen, klipp ut bilder inom era valda avdelningar och analysera med hjälp av frågorna:

Vad får ni för känsla av bilden?

Är bilden tagen uppifrån eller nerifrån?

I vilken situation har fotografen valt att fånga sitt motiv?

Är personen passiv eller aktiv? Tittar personen på bilden in i kameran eller är hon sysselsatt med något annat?

Hur påverkar det vilken känsla man får av bilden?

Varför, tror ni, har fotografen valt ut just den bilden bland de många som fanns i kameran efter avslutat uppdrag?

Låt eleverna redovisa sina resultat. Diskutera dem utifrån konventionerna: Ett traditionellt mönster i pressbilder, konstbilder och reklambilder har varit att kvinnor sitter och män står. En annan bildtradition är att kvinnor ler och tittar in i kameran medan män är allvarliga och tittar någon annanstans - deras blick visar att de är "upptagna" av något. Ytterligare en bildkonvention är att bilder av män tas underifrån och av kvinnor ovanifrån, så kallat grod- respektive fågelperspektiv. Perspektiv som får kvinnan att se liten ut, och mannen stor.

Avsluta med frågan om hur det påverkar läsarna idag, deras syn på manligt-kvinnligt, deras världsbild och framtiden att tidningar ser ut så här idag.

BAKGRUND
I Mediekompass häfte Medier och genus hittar du bakgrund, fakta och fler lektionstips.
Medier och genus

# data[].attributes.attachment_link.title
Bildanalys av män och kvinnor - Mediekompass

# data[].attributes.attachment_link.description
I Sverige är vi hälften män och hälften kvinnor. Men i de svenska morgontidningarnas nyhetsrapportering är det sedan många år tillbaka omkring 70 procent män och 30 procent kvinnor som intervjuas och syns på bild. Förklaringen brukar vara att några av tidningens viktigaste bevakningsområden inrikes- och utrikespolitik, ekonomi samt sport, domineras av män.

# data[].attributes.attachment_link.description
Reklam finns överallt omkring oss och i den här lektionen får eleverna fundera över vilka funktioner reklam egentligen fyller. Eleverna får reflektera över varför reklam behövs och vad som avgör ifall reklam är bra eller dålig. Gå tillsammans med eleverna igenom förmågorna som tränas och som har koppling till lektionen, se dessa som ett syfte med lektionen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Media Smart erbjuder högstadieelever en fördjupning med sina lektioner innehållande kritiska granskningsmoment av reklamens, medier samt facebooks budskap

# data[].attributes.body
http://reklampsykologi.blogspot.se/

# data[].attributes.body
http://fof.se/tidning/2006/8/i-huvudet-pa-konsumenten

# data[].attributes.body
http://www.aftonbladet.se/

# data[].attributes.body
http://urskola.se/Produkter/173486-Mediatiden-Vem-kan-man-lita-pa

# data[].attributes.body
http://urskola.se/Produkter/195812-Tank-till-snackar-stress-Sociala-medier