# data[].attributes.headline
Omvisning i Paris under den franske revolusjonen

# data[].attributes.subject
Omvisning i Paris under den franske revolusjonen

# data[].attributes.attachment_link.title
Discover Paris during the French Revolution through Assassin's Creed Unity

# data[].attributes.body
Henta frå spelet Assasins Creed.

# data[].attributes.attachment_link.title
Realistic Horse Ride around London in 1868 | AC Syndicate | 4K Max Graphics + ReShade

# data[].attributes.attachment_link.title
Romerriket - Historiens største imperium

# data[].attributes.attachment_link.description
Romerriket var en av de mest dominerende maktene i oldtiden. I vår samling av artikler kan du lære mer om Romerrikets kultur, keisere og gladiatorer.

# data[].attributes.attachment_link.title
Vikingtiden: Møt vikingene - Nordens krigere

# data[].attributes.attachment_link.description
Vikingene drepte for familiens ære, dro på tokt for å finne kvinner og var smarte forretningsfolk.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sist oppdatert
Se all aktivitet

Vil du skrive eller endre artikler?
Logg inn eller registrer deg

Om Store norske leksikon

Store norske leksikon er et gratis og fritt tilgjengelig oppslagsverk skrevet av fagfolk på bokmål og nynorsk. Med opptil 3,4 millioner brukere i måneden og 600 000 leste artikler hver dag er leksikonet Norges største nettsted for forskningsformidling. Leksikonet er eid av de norske universitetene og flere ideelle stiftelser/organisasjoner.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Bergljot Solberg (Universitetet i Bergen)

# data[].attributes.attachment_link.description
Jernalderen er den yngste av de forhistoriske periodene. Perioden karakteriseres ved at jern i stor utstrekning ble nyttet til våpen og redskap. Jernalderen er altså først og fremst et stadium som angir et teknologisk nivå et samfunn befinner seg på, og det er ikke en enhetlig kronologisk periode som er lik over alt.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Områder og tidsperioder

De første bronsegjenstandene en kjenner til er funnet i Midtøsten og dateres til ca. 3500 år fvt. Fra områdene i Egypt og Mesopotamia sprer teknologien seg til Hellas og deler av Øst-Europa rundt 2500 år fvt. I Vest-Europa får vi de første bronsegjenstandene rundt 2200 år fvt. Overgangen fra stein- til bronsealder skjedde derfor til ulik tid i forskjellige områder. I Induskulturen skjedde det fra tredje årtusen og i Kina fra omkring 1500-500 fvt. I Sør-Amerika var kunsten å fremstille bronse ukjent helt til cirka år 1000 evt. Her ble dette metallet heller aldri brukt til å lage redskaper. Betegnelsen bronsealder unngås derfor i amerikansk arkeologi. I Eurasia ble rent kobber benyttet før en lærte å støpe bronse (se eget oppslag om kobberalder). I Egypt og store deler av Asia tilhører bronsealderen derfor historisk tid (se Mesopotamia, Det gamle Egypt og egeisk kultur).

Kompleksiteten i samfunnsutviklingen, eller kulturnivået om man vil, har heller ikke vært enhetlig i de ulike områder i denne perioden. I For-orienten ble det utviklet en bykultur som var preget av en sterk sentralmakt, ofte representert ved gudekongedømmer. I store deler av Europa var bosetningsmønsteret derimot preget av landsbyen. Samfunnet har også der vært hierarkisk, men ble aldri så sentralisert som i Østen eller Levanten. Gjennom arkeologiske utgravninger kjennes landsbyer fra både Danmark og Sverige. I Norge har vi ikke så mange spor etter landsbyer fra denne perioden. Mest kjent er sporene etter en landsby fra Forsand i Rogaland. Husene på Forsandmoen var opptil 23 meter lange og 8 meter brede og er datert fra ca. 1500 til 1300 fvt.

Siden bronse er en legering av kobber og tinn, og disse sjelden finnes innenfor samme område, forutsatte bronsefremstilling som regel handel mellom fjerntliggende områder. Kobber og tinn finnes ikke i Skandinavia. Dette betyr at funn av bronsegjenstander fra dagens Norge, Sverige og Danmark, vitner om kontakt med andre deler av verden. Denne typen kontakt krever organisering og spesialisering. En av forutsetningene for bronsealderen synes derfor å ha vært en jordbruksproduksjon med produksjonsoverskudd. Et slikt overskudd har vært nødvendig for å underholde spesialister innenfor håndverk, handel eller religion. I tillegg må makten i samfunnet ha vært sentralisert, slik at en har kunnet dirigere dette produksjonsoverskuddet.

Europa

I Europa fantes i bronsealderen flere lokale kulturgrupper som har stått i forbindelse med hverandre. Disse kulturgruppene har en rekke felles trekk: gravskikk, bronsegjenstander funnet i graver og i offerfunn og ornamentikk på bronsegjenstander.

Eldre og midtre bronsealder (1800-1300 fvt.)

I eldre og midtre bronsealder (i Europa utenom Norden cirka 1800-1300 fvt.) ble ubrent begravelse i kiste vanlig. Graven var dekket av en rund gravhaug. Aunjetitzkulturen fra Sentral-Europa, Wessex-kulturen fra Sør-England og El-Argar-kulturen fra Sør-Spania er blant de mer kjente kulturene i eldre bronsealder. I Wessex-kulturen var redskaper av bronse i utstrakt bruk. Tinninnholdet i disse kunne være på opptil 17 prosent. Tinnet ble utvunnet i dagbrudd og små gruver i Cornwall og Devon, i dagens Sørvest-England.

Hovedområdet for Aunjetitzkulturen var Böhmen og Mähren med tilgrensende områder av Mellom-Tyskland og Polen. I Aunjetitzkulturen ble råmaterialene for bronsefremstillingen hentet fra de østlige Alper, fra Slovakia og muligens også fra Midt-Tyskland. Fra Nord-Tyskland kjennes flere store offerfunn med bronsegjenstander og dessuten rikt utstyrte graver. Fra denne kulturgruppen kom også de første bronsevåpen og bronsehalsringer til Sør-Skandinavia allerede i sluttfasen av steinalderen. Elementer fra sentraleuropeiske bronsealderkulturer spredte seg også til Ungarn, Romania og det tidligere Jugoslavia, der det er funnet store offerfunn av bronsegjenstander.

Kjennskapet til Wessex-kulturen er basert på gravfunn. Flere av disse har inneholdt usedvanlig rikt gravgods. I enkelte tilfeller har det bestått av kar av gull, bronsedolker med gullhåndtak, fajanseperler med mer. Denne rikdomsutfoldelsen må ha sin bakgrunn i beliggenheten både i et godt jordbruksområde og ved handelsruten til tinngruvene i Cornwall og Devon. El-Argar-kulturen har sitt navn fra en bronsealderlandsby i det sørøstlige Spania. Derfra kjennes tufter av rektangulære hus og henimot 1000 graver.

Yngre bronsealder (1300-700 fvt.)

Omkring 1300 fvt. spredte en ny gravskikk med brent begravelse i urne seg i Sentral-Europa. Samtidig skjedde også endringer i smykke- og våpenformer. Den nye gravskikken markerer overgangen til yngre bronsealder (i Europa utenom Norden cirka 1300-700 fvt.). Yngre bronsealder kalles i Sentral-Europa også for Urnemarkperioden.

Urnemarkskulturen er et samlebegrep for flere lokale kulturgrupper som praktiserte den nye gravskikken. Den hadde sitt sentralområde i nåværende Ungarn og Romania, men spredte seg både mot sør, nord og vest. I Nord-Italia ble den nye gravskikken introdusert av Terramare-folket og spredte seg sørover helt til Sicilia. I Sør-Skandinavia er flere oppsiktsvekkende funn tolket som import fra Urnemarkområdet, blant annet et funn fra Fyn som inneholdt et stort bronsekar og elleve gullskåler. Urnemarkskulturen opphørte rundt 700 fvt., og ble avløst av den første jernalderkultur; se Hallstatt.

Norden (1700-500 fvt.)

Nordisk bronsealder strekker seg fra cirka 1700 fvt. til cirka 500 fvt., med store regionale variasjoner. Kulturforholdene i Norden i perioden kjennes vesentlig fra gravfunn, offerfunn og helleristninger, men også et økende antall bosetningsspor etter langhus.

Hovedområdet for nordisk bronsealder er Danmark og Skåne. I Norge har Jæren de fleste funnene, men bronsefunn er gjort helt nord til Harstad i Troms fylke. I dagliglivet har redskap av stein, bein og horn fremdeles vært viktigst. Kvarts og kvartsitt ble brukt til en bestemt type pilspisser.

Bronsen ble i første rekke et metall for overklassen. Store deler av funnene fra bronsealderen har et klart aristokratisk preg, og det er vanlig å regne med et lagdelt samfunn med rike og mektige høvdinger på toppen.

Til tross for at Norden i bronsealderen lå fjernt fra de viktige metallforekomstene, ble likevel kjerneområdene i nord blant de rikeste og merkeligste av alle nord for Middelhavslandene. Kolossale mengder av råstoff, og ikke så rent lite av ferdig støpte saker, har funnet veien til Norden. Her ble bronsehåndteringen i løpet av kort tid så høyt utviklet at man må regne med at virksomheten ble drevet av dyktige spesialister.

Bronsealderens våpen var dolk, sverd, spyd og øks. Våpnenes form og størrelse skiftet en del i løpet av det vel tusen år lange tidsrommet - i Norden i takt med det som var vanlig over mesteparten av Europa ellers. Våpnene skulle ikke bare være effektive, de skulle også være en pryd for eieren og vitne om hans makt og rikdom. Spiraler, sirkler, trekanter og andre geometriske figurer - motiver hentet fra Middelhavslandene, men skapt etter hjemlig stil og smak - prydet krigernes utstyr.

Den samme geometriske stil og enkle orneringsmåte kjennes i enda høyere grad på bronsealderens ofte overdådige kvinnesmykker. Halsringer, belteprydelser, draktspenner og lignende var som regel store og oversådd med innpunsede linjemønstre. Spesielt ble spiralen brukt i fantasifulle variasjoner. Også smykkene røper internasjonale forbindelser, men samtidig vitner de om en egen selvstendig stil og form. Dessuten viser smykkene at de nordiske kunsthåndverkere har vært svært dyktige. Spesielt har danske bronsestøpere hatt en stor teknologisk innsikt og utviklet avanserte arbeidsteknikker for bronsestøping. Dette viser seg ikke bare i våpen og smykker, men mektige bronselurer, praktfulle skjold og kultutstyr som solvognen fra Trundholm, hører med til de mesterverker som ble skapt i Nordens bronsealder.

Dagliglivet for menneskene i bronsealderen har ikke vært svært forskjellig fra slik det var i senere del av steinalderen. Det finnes imidlertid markante forskjeller. Samfunnet i bronsealderen var mer lagdelt. Rikdom og kapitaloppsamling må primært ha vært basert på disposisjonsrett over overskudd fra jordbruk og jakt. Kontroll over metallimporten, og den videre distribusjon av bronsen, har dessuten vært et vesentlig maktgrunnlag for toppsjiktet i samfunnet. Transport og varebytte har krevd en god organisering og ble trolig ledet av høvdingene. Sjøen har trolig vært den viktigste ferdselsveien. Avbildningene av skip på helleristningene gir oss indikasjoner på hvor store båtene har vært. De største skipene har gitt plass for 50 personer eller mer.

Gravhauger

Rikdom, klasseskille og kontakter over store avstander gjenspeiles også i bronsealderens gravskikk. Gravhaugene og røysene fra eldre bronsealder har ofte mektige dimensjoner. Den største gravhaugen i Skandinavia er fra Kivik i Skåne og er 70 meter i diameter. I Danmark og i deler av Sør-Sverige og Sør-Norge ligger disse gravhaugene langs gamle ferdelsveier - som regel på dominerende steder. På den svenske vestkysten og langs vannveier, ved kyst og sjø i Norge, finnes også mange gravrøyser fra bronsealderen. Ofte er disse monumentene bygd på nakne holmer og øyer langs leia. Det er blant annet gjennom disse monumentale gravminnene at bronsealderens klassesamfunn har fått sitt sterkeste uttrykk. Her har det vært samfunn av mennesker med makt til å la bygge gravminner som må ha krevd stort mannskap i ukesvis med arbeid.

Funnene fra slike graver forteller også sitt om rik kultur og god økonomi. De døde har i eldre bronsealder (cirka 1700-1100 fvt.) vært gravlagt i kister av stein eller tre. De har vært fullt kledd og utstyrt som til fest. Kvinnene har hatt sine bronsesmykker på seg, og mennene har ofte fått med seg sitt viktigste verge - sverdet - symbol på rikdom og makt.

De danske eikekistegraver er blant de ypperste arkeologiske funnene i Norden. Her er gravutstyret så fullkomment bevart at man like til de minste detalj kan studere så vel manns- som kvinnedrakten i eldre bronsealder. Mannen har hjerne vært kledd i kappe og kofte av ulltøy. Han har hatt både lue og fottøy. Beltet har vært av lær eller tøy. Sverdet har vært båret i et slags bandolær. Kvinnen har også hatt klær av ull, til dels kunstferdig fremstilt. Drakten har bestått av trøye, skjørt, belte, hårnett og fottøy. Trøyen har vært kort med halvlange ermer. Skjørtet har vært av to typer, enten knekort lagd av snorer ( Egtved), eller det har vært fotsidt (Skrydstrup). Beltet har endt i dusker, og til beltet har det vært festet en smykkeplate eller en kam.

I yngre bronsealder (cirka 1100-500 fvt.) endret gravskikken seg. Nå ble den døde brent, og gravhaugene redusert til lite eller nesten ingenting. Det rike gravgodset en kjenner fra eldre bronsealder er borte. Nå er det gjerne bare et kar av tre eller leire - i Norge også kar av kleber - brukt som beholder for gravrestene. Enkelte ganger er urnen formet som et ansikt eller som et hus. Så vel branngravskikken som formen på de spesielle gravurnene er kommet til Norden via impulser fra det sørøstlige Europa. I yngre bronsealder opphørte skikken å bygge store gravminner. Urnen ble ofte satt inn i eldre hauger eller røyser. I andre tilfeller ble den begravd under flat mark eller det ble bygd en mindre, lav haug.

Offerfunn

Ett særpreg for hele det nordiske bronsealderområdet er eksemplene på de store ofringene som har funnet sted. Kostbare gjenstander - ofte store samlinger av praktfulle bronseting - er blitt gjemt bort i en steinur, gravd ned i jorden, eller plassert ute i en myr. Spesielt er offerfunnene fra yngre bronsealder mange og rike. Stort sett er det kvinnesmykker - som regel store og praktfulle saker som er blitt ofret.

Bergkunsten

Et innblikk i forestillingene omkring magi og fruktbarhetskult i bronsealderens nordiske bondesamfunn kan vi kanskje få ved å studere bergkunsten, eller helleristningene fra perioden. Bronsealderens helleristninger kjennes best fra Sverige og Norge, men også i Danmark, spesielt på Bornholm, finnes flere interessante forekomster. Ristningene avbilder ofte slike gjenstander som er funnet i offerfunnene. Ved siden av skip, som er vanligste motiv, finnes både lurblåsere og mennesker med økser. Solhjul og skålgroper forekommer også ofte. Flere av ristningene har tydelige fruktbarhetsmotiver, for eksempel menn avbildet med tydelig markerte kjønnsorganer. Slike motiver finner en for eksempel både i Tanum, Bohuslän (Sverige) og i Hjemmeluft, Alta (se Alta-ristningene). Hvordan en skal tolke helleristninger fra bronsealderen, er mye diskutert. Det er stor usikkerhet rundt hva bildene faktisk betyr og hvordan de har vært brukt og hvilket meningsinnhold de har hatt for menneskene i bronsealderen.

En vanlig tolkning har vært at bøndene i bronsealderen har brukt ristningene i ritualer som kan ha vært ment for å øke fruktbarheten og kanskje for å sikre godt vær og trygg reise i båter på sjøen. Men vi vet svært lite om hvordan datidens mennesker har tenkt. Det er ikke usannsynlig at ristningene kan ha hatt et helt annet meningsinnhold enn det vi tror. Bronsealderens bilder er nesten alltid knyttet til bondens verden. Stort sett er de dessuten å finne i bygder der folk har bodd fast og hatt sine åkrer og beitemarker.

Bosetningsmønster

Tidligere forskning antok at bosetningen i nordisk bronsealder var omskiftelig og at den har hatt et mer nomadisk preg. Men funn av bosetningsspor de senere tiår har i stor grad korrigert dette bildet (se også langhus og hustufter). Husfunn fra bronsealderen viser at både små og store hus har vært i bruk, men en lengde på 10-20 meter var vanlig.

Det er også funnet mange spor etter åkrer fra denne perioden. Da er det gjerne spor etter plogen, eller arden som en finner. Mens bosetningen i Sør-Skandinavia i det vesentlige har vært basert på jordbruk, var forholdene i området som utgjør dagens Norge mer nyanserte. Her hjemme har jakt og fiske spilt en veldig viktig rolle for at en skulle klare å livære seg. Dette ser vi tydelig gjennom funn i ulike hellere (se Ruskeneset og Skrivarhelleren) og funn av små hustufter på høyfjellet - spesielt på Hardangervidda.

Les mer i Store norske leksikon

Litteratur

Burenhult, Göran, red.: Arkeologi i Norden, 1999-2000, 2 b., isbn 91-27-07345-9

Coles, J. M. & A. F. Harding: The Bronze Age in Europe : an introduction [...], 1979, isbn 0-416-70650-9

Cunliffe, Barry, red.: The Oxford illustrated history of prehistoric Europe, 2001, isbn 0-19-285441-0

Harding, A. F.: European societies in the Bronze Age, 2000, isbn 0-521-36729-8

Jensen, Jørgen: Danmarks oldtid, [b. 2]: Bronzealder 2.000-500 f.Kr., 2002, isbn 87-02-00331-7

Johansen, Øystein Kock: Bronse og makt : bronsealderen i Norge, 2000, isbn 82-7694-039-0

Kristiansen, Kristian: Europe before history, 1998, isbn 0-521-78436-0

Lillehammer, Arnvid: Fra jeger til bonde : Inntil 800 e.Kr. 1994 (bind 1 av Aschehougs Norgeshistorie, hovedredaktør Knut Helle), isbn 82-03-22029-0

Skrevet av:

Sist oppdatert:

, se alle endringer

fri gjenbruk. Sitere eller gjenbruke?

Vil du sitere denne artikkelen? Kopier denne teksten og lim den inn i litteraturlisten din: Omland, Atle; Engevik, Asbjørn: bronsealderen i Store norske leksikon på snl.no. Hentet fra https://snl.no/bronsealderen

Førsteamanuensis, Universitetet i Bergen

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Asbjørn Engevik (Universitetet i Bergen)

# data[].attributes.attachment_link.description
Bronsealderen er den midterste av de forhistoriske periodene og kommer etter steinalderen, men før jernalderen. Perioden karakteriseres ved at bronse tas i bruk som materiale for produksjon våpen, redskap og smykker. Inndelingen i stein-, bronse- og jernalder er basert på treperiodesystemet til den danske arkeologen Christian J. Thomsen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Paleolittisk tid

Dette tidsrommet av forhistorien begynner med de første kjente steinredskapene cirka 2,6 millioner år før nåtid. Paleolittisk tid varer frem til slutten av siste istid (cirka 12 000 år siden), da den avløses av mesolitikum. Endringer i materiell kultur i paleolitikum er nært knyttet til utviklingen av mennesket.

Paleolittisk tid deles inn i tre hovedavsnitt: eldre, mellom- og yngre paleolittisk tid, som igjen er delt i kortere tidsavsnitt med navn etter klassiske vesteuropeiske funnsteder. Man antok tidligere at de klassiske paleolittiske kulturene dannet en kronologisk rekkefølge. Nyere undersøkelser har imidlertid vist at enkelte paleolittiske kulturer er samtidige, men har forskjellig geografisk utbredelse.

Karakteristisk for kulturene i Vest-Europa fra siste del av paleolitikum er enestående høyt utviklede og ofte realistiske hulemalerier (se også paleolittisk kunst).

Mesolittiske kulturer

I tidsrommet etter slutten av siste istid er mesolittiske kulturer kjent over store deler av Europa, Afrika og Asia. De viktigste, benevnt etter sine klassiske funnsted, er Azilien, Tardenoisien, Campignien (Europa), Capsien (Afrika) og i Norden Lyngby-, Maglemose-, Ertebøllekulturene (Sør-Skandinavia), Komsa-, Fosna- og Nøstvetkulturene (Nord-Skandinavia).

Som i paleolittisk tid var fiske, jakt og samlervirksomhet eneste næringsvei med hund som eneste husdyr. Redskapene bestod av ben og tilhugd stein og flint. I Norden har boplassene oftest ligget nær strandkanten, men også i innlandet, blant annet i sørnorske fjelltrakter, er det lokalisert mesolittiske boplasser.

Man kjenner bare få graver og skjelettfunn fra denne tiden. Mest kjent i Norge er et funn fra Vistehola ("Viste-gutten") og fra Hummervikholmen i Søgne.

Av kjente funnsteder fra mesolittisk steinalder i Norden kan nevnes Maglemose-boplassene i danske torvmyrer og Ertebøllekulturens store dynger av skjell og østersskall på boplassene. I Norge kjenner man til boplasser blant annet ved Nøstvet i Ås, på Hardangervidda, i Kristiansund-distriktet ( Fosna) og i Finnmark ( Komsa).

Neolittisk tid

Utviklingen av jordbruket

Neolittisk tid, eller yngre steinalder, karakteriseres ved store endringer i teknologi, sosial struktur og næringsform. Denne perioden er i begynnerfasen best kjent fra Midtøsten, der utgravninger av blant annet Jeriko i Palestina, Jarmo i Irak og Çatal Hüyük i Tyrkia har gitt beviser for at man i tidsrommet cirka 10 000-6000 fvt. hadde domestisert de fleste plante- og dyrearter som senere kom til å dominere jordbruket både her og i Europa. Dessuten ble grunnlaget for en ren bykultur lagt i disse områdene på denne tiden.

Selv om det har vært mer enn ett utviklingssentrum for fe- og jordbruket, har åpenbart Midtøsten vært opphavsområdet for de neolittiske kulturene i Europa. Fra Tyrkia har således den nye livsformen spredt seg til Balkan og Middelhavsområdet cirka 6000-5000 fvt. Fra disse traktene er så resten av Europa blitt "neolittisert". Denne prosessen har gått relativt raskt.

I Sør-Skandinavia finner vi de eldste sporene etter jord- og februk cirka 4000 fvt., og i Nord-Norge et par tusen år senere.

Neolittisk tid i Europa

Yngre steinalder i Europa er et uhyre sammensatt tidsrom, der en rekke lokalgrupper har utviklet seg. Arkeologene har forsøkt å klassifisere det rike materialet i forskjellige "kulturer" basert på studier av gravskikker, redskapsformer og keramikktyper. Bare i Sør-Skandinavia har man ment å kunne identifisere minst seks slike "kulturer": traktbegerkultur, gropkeramisk kultur, stridsøkskultur, snorkeramisk kultur, klokkebegerkultur og dolktid.

Megalittkulturen

Den såkalte megalittkulturen har en utbredelse langs kystene fra Portugal til Sør- Sverige. Den er i første rekke karakterisert ved bruk av store steiner ( megalittiske monumenter) til bygging av storsteinsgraver ( dysser og ganggraver/ jettestuer), eller til reising av mektige steinsettinger (se Carnac). I Nord-Europa utgjør Danmark et sentrum for denne megalitt-tradisjonen.

Senere forskning har vist at "megalittkulturen" ikke dreier seg om noen homogen kultur, men om religiøse og teknologiske tradisjoner som har fått innpass i lokale kulturgrupper. En av disse - som har en stor spredning - er den såkalte traktbegerkulturen. Denne er først og fremst karakterisert ved en høyt utviklet keramikk, og i Norden også ved bruk av store, omhyggelig slipte flintøkser. Ervervsformen har vært kornavl og husdyrbruk, men fiske og fangst har også spilt en rolle. Gravskikken har dels vært preget av enkle jordbegravelser og dels - i megalittfasen - har de store steingravene dominert. Disse har vært konstruert av store steinblokker, såkalte dysser og ganggraver. Enkelte av disse til dels fint konstruerte kamrene har inneholdt tallrike begravelser, noe som tyder på slektssamhold og trolig et nokså egalitært samfunn.

Stridsøkskulturene

Dateringen av traktbegerkulturen, inkludert megalittradisjonen, kan settes mellom cirka 3950-2750 fvt. Dels samtidig, dels noe senere, er store deler av Europa og spesielt Norden dominert av en annen teknologisk, sosial og religiøs gruppering som har fått betegnelsen stridsøkskulturene. Disse strekker seg fra Mellom-Europa til Finland og deler av Norge. Karakteristiske trekk ved de tradisjonene det her dreier seg om, er enkeltbegravelser, en spesiell keramikk og velformede, slipte skafthulløkser (stridsøkser) av stein.

Man har antatt at stridsøkskulturene er spredt til Norden via innvandringer. Dessuten har man ment at de representerer den første spredningen av indoeuropeiske språk. Dette er imidlertid omdiskutert.

Fastere bosetninger

Den neolittiske befolkningen i store deler av Norden gikk gradvis over til en fastere bosetningsform, åkerbruk og feavl slik at forholdene i slutten av steinalderen var blitt mer enhetlige, kulturelt og ervervsmessig. Imidlertid har fremdeles deler av Nord-Skandinavia vært bosatt av folk som helt eller i det alt vesentlige har levd av fangst. Dels har redskapene vært de samme som i mesolittisk tid, dels er det blitt utviklet nye teknologier med skifer, kvartsitt og ben som viktige råstoff.

Spesielt er funnene fra Finnmark og Troms rike fra denne delen av yngre steinalder. Her er det således flere steder registrert og delvis gravd ut store boplasser med tallrike, ofte gammelignende hus (se for eksempel Karlebotn-funnene). Fra denne tiden stammer dessuten flere av de mest tallrike feltene med helleristninger.

Les mer i Store norske leksikon

Artikkelinfo
begrenset gjenbruk. Sitere eller gjenbruke?

Vil du sitere denne artikkelen? Kopier denne teksten og lim den inn i litteraturlisten din: Hagen, Anders; Omland, Atle: steinalderen i Store norske leksikon på snl.no. Hentet fra https://snl.no/steinalderen

Førsteamanuensis, Universitetet i Bergen

# data[].attributes.attachment_link.description
Steinalderen er en betegnelse på den forhistoriske tiden da stein var det dominerende redskapsmateriale ved siden av tre, horn og ben. Kronologisk er dette et langt tidsrom som mange steder har vart langt ned i historisk tid, til dels frem til det tjuende århundret.

# data[].attributes.body
Laga av Skaldene.

# data[].attributes.body
Laga av Skaldene.

# data[].attributes.attachment_link.title
Egyptere | Hemmelighetene i faraoenes Egypt

# data[].attributes.attachment_link.description
Nyheter og historier om oldtidens Egypt. Her avdekker vi hemmeligheter om pyramidene i ørkensanden, faraoene og de egyptiske gudene.

# data[].attributes.headline
Førhistorisk tid - steinalder, bronsealder og jernalder

# data[].attributes.subject
Førhistorisk tid - steinalder, bronsealder og jernalder

# data[].attributes.headline
Kunst frå ulike tider, sortert i tidsline

# data[].attributes.subject
Kunst frå ulike tider, sortert i tidsline

# data[].attributes.attachment_link.description
Google Arts & Culture features content from over 2000 leading museums and archives who have partnered with the Google Cultural Institute to bring the world's treasures online.

# data[].attributes.headline
Om kjende historiske hendingar i nyare tid

# data[].attributes.subject
Om kjende historiske hendingar i nyare tid

# data[].attributes.attachment_link.description
Explore all historical events on Google Arts & Culture.

# data[].attributes.attachment_link.title
Historical Figures - Google Arts & Culture

# data[].attributes.attachment_link.description
Explore all historical figures on Google Arts & Culture.

# data[].attributes.body
Sjå korleis jordoverflata har endra seg gjennom milionar av år.

# data[].attributes.attachment_link.description
Earth looked very different long ago. Search for addresses across 750 million years of Earth's history.

# data[].attributes.headline
Om den pedagogiske utgåva av spelet Assasins Creed for ulike tidsepokar

# data[].attributes.subject
Om den pedagogiske utgåva av spelet Assasins Creed for ulike tidsepokar

# data[].attributes.body
Her kan du få eit godt inntrykk av korleis folk kledde seg og levde i vikingtida. Henta frå spelet Assasins Creed Valhalla.

# data[].attributes.attachment_link.description
Viking Age Walking Tour in the town of Stavanger in Assassin's Creed: Valhalla Discovery Tour (4K Ultra Max Graphics Settings - First Person View). To create Stavanger in Assassin's Creed, the development team drew inspiration from the trade market of Kaupang. Kaupang, is located near the modern day city of Oslo, Norway.

# data[].attributes.headline
Om vikingtida, frå Google Arts and Culture

# data[].attributes.subject
Om vikingtida, frå Google Arts and Culture

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
You have been invited to visit Jorfor's incredible Viking mead hall. Take a tour of what it was like to be a Viking.

This story was created for the Google Expeditions project by Twig World, now available on Google Arts & Culture

# data[].attributes.attachment_link.title
Vikings: Way Of The Warrior - Google Arts & Culture

# data[].attributes.attachment_link.description
You have been invited to visit Jorfor's incredible Viking mead hall. Take a tour of what it was like to be a Viking. This story was created for the Google Expeditions project by Twig World, now available on Google Arts & Culture

# data[].attributes.body
Laga av Skaldene.

# data[].attributes.headline
Digitale tilbod frå Kulturhistorisk museum

# data[].attributes.subject
Digitale tilbod frå Kulturhistorisk museum

# data[].attributes.body
Mykje bra frå vikingetida.

# data[].attributes.attachment_link.title
Digitale tilbud - Kulturhistorisk museum

# data[].attributes.attachment_link.description
Alle de digitale tilbudene fra Historisk museum og Vikingskipshuset på et sted.

# data[].attributes.body
Laga av Kjetil Hope

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Dette er noen av oppleggene jeg har utviklet for historiefaget. De er inndelt i perioder. Dersom du skulle like oppleggene, blir jeg glad om du vil trykk på eplet. Hvis du vil glede meg ekstra mye, laster du opp dine egne opplegg på Addito.no.

Antikken
Hva skjedde med Tutankamon? Et lite mordmysterium. Kort med de mest kjente personene fra bronsealderen i antikken. Kan brukes på mange forskjellige måter. Veivalgsøvelse om perserkrigene. Du er leder for den athenske bystaten, og du blir tvunget til å ta forskjellige valg. Skal du overgi deg og byen din? Skal du vente på spartanerne? Skal du forlate de skadede etter slaget ved Marathon? Elevene får utdelt kort og får flere alternativer å velge mellom. Elevene velger ved å spørre læreren om kort. 30 kort med personer fra Romerriket. Kortene kan brukes på forskjellige måter, du kan enten dele ut ett kort til hver elev, og dem finne informasjon om vedkommende, eller du kan lage et eget opplegg. Bare fantasien setter grenser. Man kan også dele inn i grupper og dele ut fire kort til hver gruppe. Hvem skal ut? Stokk kortene på nytt etterpå og del ut nye kort.
(Kortene er en del av et større spill, som også inkluderer personer fra andre land og epoker)Elevene får utdelt to tekster, en av Cæsar, en annen av Thukydid. De skal studere tekstene og vurdere hvilken av dem som er mest troverdig.
Som romerkortene, bare med mennesker fra reformasjonen og renessansen. Dette er et spill for å lære elevene om det femtende og sekstende århundret. Det krever litt klipping i forkant.
Middelalder
Gruppeoppgave der elevene skal finne ut hvilke kort som handler om hvilket land. Landene er Portugal, Spania, Nederland, England, Frankrike, Russland, Det Tysk-Romerske Riket og Det Ottomanske riket, Krever litt klipping på forhånd. En presentasjon om den industrielle revolusjonen i England, fra agrarrevolusjonen til barnearbeid i fabrikkene.
Moderne tid

Et kortspill med 74 kort. Det kan spilles på forskjellige måter.

1. Spill Memory, der elevene forsøker å matche samme bokstav i hjørnet.

2. Spill et avansert memory, der man får poeng avhengig av hva du spør om.

3. Bruk personkortene og spill en variant av Cards Against Humanity. Still spørsmål som "Hvem vil du helst intervjue i skoleavisa". eller "Hvem tror du innerst inne var snill".
Hva førte til hva under den franske revolusjonen? Trekk forbindelser mellom forskjellige hendelser, og forklar hvilken forbindelse det er. Dette er et gruppearbeid for å trekke forbindelser mellom hendelser, fenomener og ideer som førte til Imperialismens tidsalder. Elevene lærer om årsak og virkning.
4. Del ut ett kort til hver elev og be dem holde foredrag på to minutter om temaet.

Elevene lærer om årsak og virkning i nazismen og fascismen. Hvordan kunne Italia og Tyskland bli autoriære regimer i mellomkrigstiden?

# data[].attributes.attachment_link.description
Hva skjedde med Tutankamon? Et lite mordmysterium. Kort med de mest kjente personene fra bronsealderen i antikken. Kan brukes på mange forskjellige måter. Veivalgsøvelse om perserkrigene. Du er leder for den athenske bystaten, og du blir tvunget til å ta forskjellige valg. Skal du overgi deg og byen din?

# data[].attributes.body
Hos Addito.no, laga av Kjetil Hope.

# data[].attributes.attachment_link.title
Addito.no - En gratis delingsplattform for lærere

# data[].attributes.attachment_link.description
Addito er en delingstjeneste for lærere, hvor du enkelt kan søke etter og dele opplegg. På siden finner du gode opplegg innen alle trinn og fag, som kan brukes i undervisning i skolen.

# data[].attributes.body
Spel og få poeng for rett plassering i tidslinja.

# data[].attributes.attachment_link.title
What Came First? - Google Arts & Culture

# data[].attributes.body
Informativ og flott Sway om vikingtida, laga i høve Minecraft i skolen sitt arbeid med temaet. V/ Martin Næs m.fl.

# data[].attributes.attachment_link.description
Trykk her for å svare på noen spørsmål om vikingene før vi setter i gang!

# data[].attributes.body
Grava til dronning Meresankh III

# data[].attributes.attachment_link.title
Tomb of Queen Meresankh III (G 7530-7540)

# data[].attributes.attachment_link.description
Møteplass hvor lærere kan dele undervisningsmateriell for bruk på Promethean og andre interaktive tavler.

# data[].attributes.attachment_link.description
Byantikvaren og forskere har rekonstruert Bergen og byens gamle rådstue digitalt, basert på arkeologiske funn.

# data[].attributes.body
Besøk Oslo på 1700-talet i VR.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Oppgaver Oslo Havn 1798 Oslo havn 1798 er laget for å stimulere til refleksjon om historisk endring og utvikling. Ved å se, høre og ellers sanselig erfare hvordan det kan ha vært i en norsk havn på slutten av 1700-tallet vil undervisningen bli mer levende og lettere å huske for eleven.

# data[].attributes.attachment_link.description
Oppgaver Oslo Havn 1798 Oslo havn 1798 er laget for å stimulere til refleksjon om historisk endring og utvikling. Ved å se, høre og ellers sanselig erfare hvordan det kan ha vært i en norsk havn på slutten av 1700-tallet vil undervisningen bli mer levende og lettere å huske for eleven.

# data[].attributes.body
Arkeologispel frå Digital Didaktikk. For ungdomsskulen.

# data[].attributes.body
Finn rett årstal!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Velkommen til Gruble.net - nå uten Flash, og mobilvennlig!

Andre anbefalinger:

Disse nye sidene er i utviklingsfasen, nytt innhold blir stadig lagt til. De gamle Flash-baserte sidene er fortsatt tilgjengelig her:

# data[].attributes.attachment_link.description
Velkommen til Gruble.net - nå uten Flash, og mobilvennlig! Sjekk ut Øyvind og Kevins spillprosjekt Andre anbefalinger: Disse nye sidene er i utviklingsfasen, nytt innhold blir stadig lagt til. De gamle Flash-baserte sidene er fortsatt tilgjengelig her: www.gruble.net/gammel