# data[].attributes.headline
Tuntumad ühendid, nende saamine, kasutamine

# data[].attributes.subject
Tuntumad ühendid, nende saamine, kasutamine

# data[].attributes.body
Raua roostetab vee juuresolekul: 4Fe +3O2 + 6H2O = 4Fe(OH)3
Hapnik soodustab põlemist. Keeruliste ainete põlemisel, hapnikus tekivad oksiidid üksuste koosseisu kuuluvates keerulise aine: CH4+2O2 = CO2+2H2O;
2H2S+3O2 = 2SO2+2H2O

# data[].attributes.body
Hapnik – on kõige levinum element maa koores,  kuulub enamiku mineraalide ja kivimite. Õhus on 21% hapnikku.

# data[].attributes.body
Inimesed hingavad hapnikku. Hapnikku kasutatakse raua tootmises ja terase, keevitamise ja lõikamise ajal metalle. Vedel hapnik – oksüdeeriv aine rakettide tehnoloogia kütust. Hapnikku kasutatakse ka meditsiinis ja sukeldumises .

# data[].attributes.body
Taandunud hapniku atmosfääris tulemusena põlemisprotsessidest, mädanenud, hingamine hüvitatakse taimede fotosünteesi tulemusena.

# data[].attributes.body
Laboris hapnikku saavad lagunemist kaaliumpermanganaadi kaaliumi:
2KMnO4 = K2MnO4+MnO2+O2
või lagunemise vett ja elektrivoolu toimel: 2H2O = 2H2+O2

# data[].attributes.body
Hapnik on tugev oksüdeerija, kuumutamisel reageerib enamike metallide ja mittemetallide, moodustades oksiidid. Hapnikus põlevad: vesinik, väävel, fosfor, grafiit, magneesiumi, rauda. Lämmastik suhtleb hapnikuga, kui elektri kaar: N2+O2 = 2NO.

# data[].attributes.body
Hapnik – gaas, värvitu, lõhnatu, vähe lahustub vees. Vedelas olekus sinine, tahkes – sinine, keemistemperatuur = - 1830С, sulamistemperatuur. = - 218,70 C.

# data[].attributes.body
Hapnik asub teisel perioodil kuues rühmas peamine alarühmas

# data[].attributes.body
Hapnik (O)