# data[].attributes.attachment_link.title
Tendenser i DK udenrigspolitik efter 1989.JPG

# data[].attributes.body
Realismen IP&Ø; sider: 11-22, 51-61, 70-73, 148-154, 157-161, 165-175, 293-295, 301-306

# data[].attributes.attachment_link.title
Blød magt kan blive Danmarks vigtigste våben i en ustabil verden (Information, 21. januar 2017) (1)

# data[].attributes.attachment_link.title
Watch Trump say he doesn't believe in "American exceptionalism"

# data[].attributes.attachment_link.title
Kina ser nu Trumps handelskrig som en kamp om verdensherredømmet

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I morges dansk tid præsenterede USA's præsident, Donald Trump, og Kinas præsident, Xi Jinping, nye handelsaftaler på et pressemøde i den kinesiske hovedstad, Beijing.

De to lande udgør i dag verdens to stærkeste økonomier. I 140 år har USA siddet tungt på førstepladsen - men nu puster Kina dem i nakken.

Men hvordan er magtbalancen mellem de to lande?

Vi sammenligner dem på tre parametre: Indbyggertal, økonomi og militærbudgetter.

Læs også: Korrespondent: Kina fører charmekampagne over for Trump

Kina har flest indbyggere

Det er ikke overraskende, at Kina har flere indbyggere end USA. Det folkerige land huser knap 1,4 milliarder mennesker, mens USA "kun" har 323 millioner indbyggere.

Det betyder også, at Kina har en samlet arbejdsstyrke på over 800 millioner, mens USA's arbejdsstyrke udgør 162 millioner mennesker.

I Kina er 48 procent kvinder og 52 procent mænd, mens USA har en nærmest ligelig fordeling.

USA har den største økonomi - lidt endnu

Amerikanerne har stadigvæk førstepladsen som verdens største økonomi, mens Kina sidder på andenpladsen. Sammen udgør de to nationers økonomier næsten 40 procent af den samlede verdensøkonomi. Hvor USA har 24,7 procent, udgør Kina 14,9 procent.

Her kan du se, hvordan de to nationers økonomier har udviklet sig i løbet af de seneste 20 år.

Kinas store vækst inden for det seneste årti har mindsket afstanden mellem de to lande, og meget kan tyde på, at Kina i fremtiden vil overhale USA's økonomi.

Økonomer forudser ifølge Bloomberg og The Economist, at Kina - hvis landet kan opretholde sin vækstrate - vil overhale USA's økonomi allerede i 2029.

Kinas økonomi vokser i dag med syv procent hvert år - det er næsten tre gange hurtigere end USA.

Kinas økonomi vokser i dag med syv procent hvert år - det er næsten tre gange hurtigere end USA's, som vokser med knap 2,5 procent.

Kina er allerede verdens største økonomi, når det kommer til købedygtighed og er samtidig verdens største handelsnation - et mulehår foran USA. I 2016 handlede Kina for 3.815 milliarder dollar, mens USA handlede for næsten det samme: 3.580 milliarder dollar.

Læs også: Kina til Trump om Nordkorea: Pas på med både ord og handlinger

Men selvom de to lande handler for cirka lige meget, er det kun USA, der har et underskud på handelsbalancen. Landet importerer mere, end det eksporterer, mens Kina importerer langt mindre, end det eksporterer - og dermed har et overskud på handelsbalancen.

I 2005 overhalede Kina også USA , når det gælder eksport.

Kinas store succes på eksportområdet har skabt stridigheder med USA - ikke mindst med præsident Donald Trump, som blandt andet har anklaget Kina for ulovlig eksport og valutamanipulation.

Kina er også blevet kritiseret af andre lande for at bedrive subsidieret eksport, som betyder, at der kommer flere producenter, selv om efterspørgselen reelt er faldende.
Kinas og USA's import og eksport 2016:

Kina: 1.589 milliarder/2.226 milliarder

USA: 2.189 milliarder/1.391 milliarder

På andre områder går Kina bagom dansen. Det gælder blandt andet udenlandske investeringer, turisme og højteknologisk eksport.

Amerikanerne sidder på militæret

USA's udgifter til militæret udgør 36 procent af verdens samlede militærudgifter.

Der er et andet område, hvor Kina - og resten af verden for den sags skyld - halter langt efter amerikanerne, nemlig udgifterne til militæret.

USA - hvis befolkning udgør mindre end fem procent af verdens samlede befolkning - har det absolut største militærbudget i verden. De amerikanske udgifter til militæret udgør intet mindre end 36 procent af verdens samlede militærudgifter.

Læs også: Kinas præsident lover at kæmpe mod Nordkoreas våbenprogram

Kina, som ligger på andenpladsen, har også hævet sit militærbudget markant og udgør i dag 13 procent af hele verdens militærudgifter, mod tre procent for 10 år siden.

I 2015 brugte USA 600 milliarder dollar på militærbudgettet, mens Kina brugte lidt over 200 milliarder dollar.

Kilder: Bloomberg, Verdensbanken, The Economist, Centre for Economics and Business Research, Stockholm International Peace Research Institute

# data[].attributes.attachment_link.title
Militær, økonomi og befolkning: Sådan kan Kina og USA sammenlignes

# data[].attributes.attachment_link.description
I morges dansk tid præsenterede USA's præsident, Donald Trump, og Kinas præsident, Xi Jinping, nye handelsaftaler på et pressemøde i den kinesiske hovedstad, Beijing. De to lande udgør i dag verdens to stærkeste økonomier. I 140 år har USA siddet tungt på førstepladsen - men nu puster Kina dem i nakken.

# data[].attributes.attachment_link.title
Putin viser muskler, og Kina laver en "Nixon": Stormagter marcherer i ujævn takt

# data[].attributes.attachment_link.description
Vladimir Putin indbyder for første gang kinesiske tropper til at marchere med i landets største militærøvelse siden 1981. Det er et nybrud, der kan få konsekvenser hele vejen til Europa.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Svenskerne skal forberede sig på et væbnet angreb fra Rusland og bør samle forråd til en uge.

Sådan lyder et par af konklusionerne i en gennemgang af Sveriges totalforsvar, som er lavet af Försvarsberedningen, der er en kommission bestående af fremtrædende medlemmer fra alle Riksdagens partier, forsvaret og en række ministerier, skriver Politiken.

Og vurderingen fra svensk side er realistisk, lyder det fra forsvarsminister Claus Hjort Frederiksen (V), som uddyber:

Læs også: Dansk spiontjeneste udpeger de tre største trusler mod Danmark

- Der er den store forskel på Danmark og Sverige, at Danmark er medlem af Nato, og det er Sverige ikke. Danmark er omfattet af den sikkerhedsgaranti, som er i Nato-traktaten - at et angreb på ét land er et angreb på alle lande, siger han til DR.

- Og Nato er jo suverænt overlegen over for Rusland.

Svensk rapport får ingen dansk betydning

Försvarsberedningens analyse får dog ikke nogen umiddelbar betydning for den danske forsvarspolitik, lyder det fra ministeren.

- Alle lande omkring Østersøen har et samstemmende billede af, at Rusland opfører sig meget aggressivt og tester vores vilje. Det er også baggrunden for, at vi for øjeblikket forhandler et forsvarsforlig, hvor vi taler om en væsentlig styrkelse af det danske forsvar, specielt i Østersøregionen, siger Claus Hjort Frederiksen.

Skulle det alligevel komme så vidt, at Rusland lavede et angreb mod Sverige, ville landet ifølge ministeren naturligvis få hjælp - også selvom det ikke er medlem af Nato. For både Sverige og Finland er alligevel integreret i Natos forsvar.

Læs også: Ny radio-mast på Bornholm skal aflytte russerne

Desuden står de nordiske lande tæt sammen, pointerer forsvarsministeren:

- Der er jo et meget omfattende samarbejde blandt de nordiske lande. Vi har et radarsamarbejde, vi laver fælles uniformindkøb, og vi åbner op for, at vi kan bruge hinandens luft og søterritorium uden at skulle ind i lange procedurer med ansøgninger og så videre, siger han.

Försvarsberedningens analyse

Analysen er en konsekvens af Ruslands annektering af Krim, offensiven i Ukraine og militære provokationer de seneste år.

Försvarsberedningen anbefaler, at Sverige indretter sit militære og civile forsvar, så det kan klare sig gennem en krise- eller krigssituation i mindst tre måneder.

De næste fem år skal der årligt afsættes 325 millioner svenske kroner til at renovere Sveriges beskyttelsesrum.

Svenskerne opfordres til at opbygge et beredskab af mad og basale fornødenheder, så alle kan klare sig i mindst en uge uden hjælp fra samfundet. Tidligere lød anbefalingen på tre dage.

Kilde: Politiken

# data[].attributes.attachment_link.title
Claus Hjort kalder svensk frygt for russisk angreb 'en realistisk vurdering'

# data[].attributes.attachment_link.description
Svenskerne skal forberede sig på et væbnet angreb fra Rusland og bør samle forråd til en uge. Sådan lyder et par af konklusionerne i en gennemgang af Sveriges totalforsvar, som er lavet af Försvarsberedningen, der er en kommission bestående af fremtrædende medlemmer fra alle Riksdagens partier, forsvaret og en række ministerier, skriver Politiken.

# data[].attributes.attachment_link.title
Før Nato-topmødet: Derfor taler alle om de to procent

# data[].attributes.attachment_link.description
I morgen mødes alle stats- og regeringsledere fra Natos medlemslande i Bruxelles for at blive enige om forsvarsalliancens kurs fremover. Og selvom der er mange ting på dagsordenen, er der er én sag, som trækker det meste af opmærksomheden: Donald Trumps krav om, at alle Nato-landene skal bruge mindst to procent af deres bruttonationalprodukt på forsvaret.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vil vi lægge vores skæbne i hænderne på Trump, eller skal vi begynde at gå andre veje? Tiden er inde til at overveje fortsat dansk medlemskab af Nato.

I går gik vi i seng med en sort amerikansk præsident, der kæmpede for en retfærdig, global dagsorden. I morgen vågner vi med en hvid, utilregnelig rigmand, der er klar til at bygge en osteklokke op omkring USA.

Donald Trumps fingre hviler nu på den røde knap, der kan starte krige og kriser, som det passer ham.

Tiden er kommet til, at Danmark overvejer vores medlemskab af Nato. Det er der flere grunde til - ikke kun den nye amerikanske præsident.

Nato blev skabt i 1949 som et værn mod Sovjetunionen og ledte til et halvt århundrede med kold krig og oprustning. Det var en forsvarsalliance, men har med tiden udviklet sig til en krigsalliance, der har missioner ved Afrikas Horn, i Afghanistan og Kosovo. Områder, der rækker langt ud over, hvad et forsvarssamarbejde kan retfærdiggøre.

Derudover står USA for to tredjedele af udgifterne til samarbejdet. I dag får landet en præsident, der blæser tykt på de lande, der ikke lever op til udgiftskravet om at betale 2 pct. af bnp til forsvaret. Et krav, vi i Danmark har svært ved at leve op til med vores 1,2 pct. i dag.

USA har selv i den nærmeste historie vist, at landet er villigt til at se igennem fingre med internationale retsprincipper med bl.a. Guantánamo-fængslet og gentagne brud på Genève-konventionen. Handlinger, der ligger langt fra de danske værdier og principper.

Vi lever i en brydningstid, og vi er nødt til at spørge os selv, hvad vi vil. Vil vi lægge vores skæbne i hænderne på Trump, eller skal vi begynde at gå andre veje?

Det europæiske forsvarspolitiske samarbejde bliver vigtigere end nogensinde før - særligt i en tid, hvor Baltikum er kommet med i EU, og Rusland står og puster på døren som den store stygge ulv

Christopher Røhl Andersen

Der findes i dag alternativer til Nato-samarbejdet, der i langt højere grad deler de danske principper om diplomati, fredsbevarende arbejde og udviklingsarbejde, og som arbejder for bindende aftaler om menneskerettigheder, nuklear nedrustning og håndhævelse af international lov.

Et nærliggende eksempel på sådan et samarbejde er EU.

Man skal selvfølgelig ikke være blind over for forsvaret og bevarelsen af landenes suverænitet. Udmeldingerne fra Trump peger imidlertid på, at det ikke bliver USA, der vil arbejde for andre landes interesser.

Derfor bliver det europæiske forsvarspolitiske samarbejde vigtigere end nogensinde før - særligt i en tid, hvor Baltikum er kommet med i EU, og Rusland står og puster på døren som den store stygge ulv.

Vores interesse for at samarbejde og værne om vores europæiske nabodemokratier bør derfor fortsætte i det europæiske samarbejde.

Vi skal søge samarbejde med blandt andre Sverige, som ikke er medlem af Nato, såvel som de øvrige europæiske lande, der heller ikke lever op til udgiftskravet i Nato. Lande, der ikke bare værdimæssigt, men også demografisk ligger os nær.

En kontinental forsvarsalliance som EU, hvor diplomatiet står øverst på dagsordenen, må være i Danmarks udenrigs- og forsvarspolitiske interesse.

# data[].attributes.attachment_link.title
Det er tid til, at Danmark træder ud af Nato

# data[].attributes.attachment_link.description
I går gik vi i seng med en sort amerikansk præsident, der kæmpede for en retfærdig, global dagsorden. I morgen vågner vi med en hvid, utilregnelig rigmand, der er klar til at bygge en osteklokke op omkring USA. Donald Trumps fingre hviler nu på den røde knap, der kan starte krige og kriser, som det passer ham.

# data[].attributes.attachment_link.title
Notat - Hvad kan et Brexit betyde for EU (4)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
FN's generalforsamling har talt. USA bør ændre sin nye Israel-linje.

128 lande stemte for, og ni stemte imod en resolution om, at USA skal trække beslutningen om at anerkende Jerusalem som Israels hovedstad tilbage.

35 lande undlod at stemme om resolutionen, der - ulig resolutioner fra FN's Sikkerhedsråd - ikke er bindende.

Danmark stemte for resolutionen ligesom størstedelen af de andre EU-lande.

- Resolutionen er på linje med de rådskonklusioner, som EU's stats og regeringschefer vedtog i sidste uge. Spørgsmålet om Jerusalems status skal afgøres mellem parterne ved forhandlinger som en del af en fredsaftale, siger Danmarks FN-ambassadør, Ib Petersen.

Læs også: Macron, Merkel og May beklager Trumps Jerusalem-beslutning

USA besluttede for nylig at anerkende Jerusalem som hovedstad og flytter ambassaden dertil.

Beslutningen har skabt røre internationalt set og skabt uro hos palæstinenserne.

Danmark modtog brev fra Trump

Forud for afstemningen havde præsident Donald Trump gjort det klart, at afstemningen har betydning for USA's fremtidige forhold til de lande, der går imod USA i spørgsmålet om Jerusalem.

- Dette er en dag, som USA vil huske, sagde den amerikanske FN-ambassadør, Nikki Haley, forud for FN-afstemningen.

- Denne afstemning vil gøre en forskel i forhold til, hvordan amerikanere ser på FN og på, hvordan vi ser på lande, der udviser mangel på respekt over for os i FN, sagde Haley.

Inden afstemningen havde Danmark modtaget et brev fra USA.

- Jeg kan bekræfte, at jeg har modtaget et brev fra mine amerikanske kollegaer på lige fod med alle andre FN-ambassadører. Det er min forståelse, at det er det samme, der står skrevet i alle brevene. Der står, at det er en afstemning, som præsident Trump er meget opmærksom på. Nogle udlægger teksten som truende. Det vil jeg ikke kommentere på, siger han.

Læs også: FN-ambassadør advarer: Jeg fortæller Trump, hvem der stemmer imod os

Israel stemte imod resolutionen og landets FN-ambassadør sværger, at hans land "aldrig vil blive fordrevet fra Jerusalem".

- Ingen resolution fra en FN-generalforsamling vil nogensinde kunne drive os ud af Jerusalem, sagde den israelske FN-ambassadør, Danny Danon, ved det hasteindkaldte møde i New York.

En talsmand for den vestligt støttede palæstinensiske præsident, Mahmoud Abbas, byder udfaldet af FN-afstemningen velkommen. Talsmanden kalder det "en sejr for Palæstina".

/ DR Nyheder/

# data[].attributes.attachment_link.title
128 lande stemmer imod USA's Jerusalem-beslutning i FN

# data[].attributes.attachment_link.description
FN's generalforsamling har talt. USA bør ændre sin nye Israel-linje. 128 lande stemte for, og ni stemte imod en resolution om, at USA skal trække beslutningen om at anerkende Jerusalem som Israels hovedstad tilbage. 35 lande undlod at stemme om resolutionen, der - ulig resolutioner fra FN's Sikkerhedsråd - ikke er bindende.

# data[].attributes.attachment_link.title
Claus Blok Thomsen_ Hemmelig FN-rapport_ Nordkorea bryder løfte (5. august 2018, Politiken)  (2)