# data[].attributes.headline
(1) Definér begrebet "rationalisering" og "rationel beslutningstagen": 

# data[].attributes.subject
(1) Definér begrebet "rationalisering" og "rationel beslutningstagen": 

# data[].attributes.body
Svar fra Ida: Rationelle beslutningsprocesser er det modsatte af skraldespandsmodellen. - Man finder løsningen når problemet ER defineret, og træffer herefter en rationel beslutning.

# data[].attributes.body
Freja:
Skraldespandsmodellen siger, at beslutninger ikke tages på et rationelt grundlag, men derimod at beslutninger er komplekse.

Modellen giver en realistisk beskrivelse af, hvordan beslutninger rent faktisk træffes.

Man træffer oftest beslutninger på baggrund af ubevidste præferencer og valg (og altså ikke rationelt).

Skraldespandsmodel: problemer, løsninger, beslutningstagere og beslutningsanledninger flyder sammen i et system…

# data[].attributes.headline
(3) Beskriv det moderne perspektiv, hvad det kommer af og hvad det indeholder

# data[].attributes.subject
(3) Beskriv det moderne perspektiv, hvad det kommer af og hvad det indeholder

# data[].attributes.body
ANNIKA
Metode: Kvantitativ metode

Teoretikere: Karl Marx, Emilie Durkheim, osv. WEBER (ved at beskrive bureaukratiet)

Teoretisk perspektiv: Universelle principper og sandhed gennem videnskabelig metode

Fokus er på struktur, standardisering, rutiner, regler.  Der er én sandhed.

Universelle principper og sandhed gennem videnskabelig metode

Når organisationer virker, er de systemer, som er drevet af rationalitet og effektivitet mod et givent mål

Det moderne perspektiv stiler efter forklaringer og kan anvendes til at give analytiske rammer, forudsigelsesmodeller og generelle organiseringsprincipper, som ledere kan bruge til at løse problemer og indrette organisationer baseret på evidens, der er hentet fra modernistisk forskning. (Hatch: 205)

# data[].attributes.headline
(4) Beskriv det symbolske perspektiv, hvad det kommer af og hvad det indeholder

# data[].attributes.subject
(4) Beskriv det symbolske perspektiv, hvad det kommer af og hvad det indeholder

# data[].attributes.body
Claus.
Der findes ikke en ægte sandhed, men er afhængig af hvem der observerer. Sandheden er relativ, socialt konstrueret. Man ser på en organisation igennem dens ritualer, kulturer, værdier og praktisser.

# data[].attributes.headline
(5) Beskriv det postmoderne perspektiv, hvad det kommer af og hvad det indeholder.

# data[].attributes.subject
(5) Beskriv det postmoderne perspektiv, hvad det kommer af og hvad det indeholder.

# data[].attributes.body
Natacia.

Ved det postmoderne perspektiv kigges der på magtforhold i organisationer. Det postmoderne perspektiv er fortolkning, så der ses på, hvordan folk beskriver beskriver det. Dette er meget af det samme Foucault fokuserer på.

# data[].attributes.body
Rebecca: Organisationsform karakteriseret ved hierarki, regler, effektivitet, skriftlighed, beregnelighed og rationalisering. I et ideelt bureaukrati er individets rettigheder beskyttet mod magtanvendelse og inkompetent personale, men der er også ulemper forbundet med bureaukrati ("rationalitetens jernbur",  midlet bliver målet i sig selv)

# data[].attributes.headline
(7) Definer rationalisering og standardisering. 

# data[].attributes.subject
(7) Definer rationalisering og standardisering. 

# data[].attributes.body
Josephine B.
Rationalisering er et hovedbegreb hos Weber (tænk bureaukrati - et bureaukrati gør rationalisering).
Rationalisering: Er kendetegnet ved en stigende standardisering, beregnelighed og effektivisering.

Standardisering:
En proces der ligner det samme hele tiden.

# data[].attributes.headline
(8) Definer og beskriv hvad bureaukratisk enerti er

# data[].attributes.subject
(8) Definer og beskriv hvad bureaukratisk enerti er

# data[].attributes.body
Marie: Vi bliver sat ind i nogle roller og systemer som vi skal overholde. Vi bliver mere tandhjul i nogle systemer i organisationer. I bureaukratiske organisationer bliver de ansattes frihed taget fra dem, og der er derfor ikke meget plads til nytænkning. Dette bliver også kaldt for bureaukratisk enerti/umenneskeligt system.

# data[].attributes.headline
(9) Beskriv forskellen mellem traditionelle og senmoderne samfund - og hvilken indflydelse det har på organisation ifl. klassisk organisationsteori

# data[].attributes.subject
(9) Beskriv forskellen mellem traditionelle og senmoderne samfund - og hvilken indflydelse det har på organisation ifl. klassisk organisationsteori

# data[].attributes.body
Anja:
Vi er gennem tiden gået fra et traditionelt samfund, hvor måden organisationer har været opbygget på, har været meget hierarkisk. Hvor magt har været udført med et mindset, der hovedsageligt har været møntet på top-down-styring. Med tiden er arbejdsadfærd og organisationsadfærd blevet sat under mikroskopet, hvilket eksempelvist har ført Taylor til Scientific Management. Senere igen er Hawthorne-studierne blevet udført, hvilket endnu en gang førte til en ny forståelse af måder, hvorpå organisationer kan opbygges og ledes. Overordnet set er vi gået fra en meget traditionel og hierarkisk opbygning til et mere rationelt syn på organisationer. Effekten på samfundet har været organisationer, der inkluderer medarbejderen langt mere, end hvad vi har set længere tilbage i tiden. Der bliver sat spørgsmålstegn ved lederes evner. Effektivitet er ikke længere kun et spørgsmål om output. Der bliver også set på HVORDAN den enkelte medarbejder og leder har det på sin arbejdsplads, og hvad dét betyder for organisationen som helhed. Effekten på organisationsteori er, at det har åbnet op for en hel masse analyseområder. Organisationsteori bliver et større og større felt, i takt med at samfundet og organisationer bliver mere og mere komplekse.

# data[].attributes.headline
(10) Definer og beskriv eksempler på, Mcdonalization

# data[].attributes.subject
(10) Definer og beskriv eksempler på, Mcdonalization

# data[].attributes.body
Emma B: Mcdonalization handler om at kvantitet - lige så snart kunden har bestilt mad, skal de have det så hurtigt som muligt. Der er ikke fokus på kvalitet.
Det er måling og effektivitet.
Mcdonalization sker når virksomheder implementerer:
- efficiency - Laver meget på hurtigt tempo, maksimal nytte, optimeret produktivitet.
- predictability (man ved hvad man får, man kan regne med et bestemt resultat, der er ingen overraskelser, man bliver ikke skuffet
- calculability - noget kan måles
- control - regelsæt på arbdejsplads, kunder styres indirekte (fx drivethru)
Eksempler på dette er McDonalds, (Starbucks?), Sunset, Burgerking,

# data[].attributes.headline
(12) Definer forskellen på inter- og intraorganisatoriske netværk og strukturer

# data[].attributes.subject
(12) Definer forskellen på inter- og intraorganisatoriske netværk og strukturer

# data[].attributes.body
Kujtim:

Interorganisationelle netværk kigger man på de forskellige organisationer har bindeled mellem hinanden. Hvordan de evt. samarbejder og kommunikerer på tværs af organisationerne. Udvekslinger, samarbejde og konflikt mellem organisationer og i netværk. Her kan der også knyttes institutionel teori, da man kigger på landskabet OMKRING organisationer. --> jagt på legitimitet

Intraorganisatoriske netværk og strukturer er INDE i selve organisationen. Dette bruger vi fx. når vi vil kigge på en organisations kultur mv.

# data[].attributes.headline
(13) Beskriv forskellen og overgangen mellem industrialistisk og postindustrialistiske samfund

# data[].attributes.subject
(13) Beskriv forskellen og overgangen mellem industrialistisk og postindustrialistiske samfund

# data[].attributes.body
Svar fra Jonas:

Forskellen er, at det traditionelle industrielle samfund var mere fastlåst, hvor det postindustrielle er meget mere flydende.

Samt at forståelsen af samfundet er blevet meget mere komplekst, hvor det moderne perspektiv førhen var det dominerende har vi i dag udbygget med det symbolske og postmoderne perspektiv, som har fokus på individet, magtstrukturer og at alt ikke er så rationelt som det måske ser ud.

# data[].attributes.headline
(16) Beskriv hvad interessentmodellen er og hvad vi kan bruge den til.

# data[].attributes.subject
(16) Beskriv hvad interessentmodellen er og hvad vi kan bruge den til.

# data[].attributes.body
Svar Louise: Interessentmodellen er en model der kortlægger organisationen og dens såkaldte interessenter. Interessenter er alle der har en form for interesse i organisationen. Dette gælder både mere interne: ejere og medarbejder og mere eksterne: statslige aktører, medier, distributører, kunder, erhvervsorganisationer, offentligheden, konkurrenter, kreditorer, partnere, leverandører, fagforeninger og investorer.

Denne kortlægning kan give indblik i hvad og hvem der er relevante for organisation, og dermed hvad der er relevant at medtage ved en analyse af organisationen.  Derfor kan man også finde strukturelle huller, eventuelle problemer, i organisationens interessenter og dermed hvad man kan gøre for organisationen.

# data[].attributes.headline
(15) Definer legitimitet og beskriv hvor begrebet kommer fra og hvad det kan bruges til

# data[].attributes.subject
(15) Definer legitimitet og beskriv hvor begrebet kommer fra og hvad det kan bruges til

# data[].attributes.body
Christian

Legitimitet defineres som graden af accept og anerkendelse af en styreform og de beslutninger, der træffes.

Begrebet stammer fra
Weber som regnede med tre former for autoritet og tilhørende former for legitimitet:

Traditionel autoritet som legitimeres af veletablerede traditioner og sociale strukturer. Et eksempel er autoriteten til kongelige og gejstlige.

Karismatisk autoritet som legitimeres af en persons usædvanlige indsigt og evne til skabe loyalitet og lydighed blandt de underordnede.

Legalt-rationel autoritet som legitimeres gennem formelle love og regler. Moderne samfund præges af denne form for autoritet.

Begrebet kan bruges i forbindelse med institutionel teori, der mener at man kan forstå organisationer ved at kigge på deres omgivelser, og hvordan lignende organisationer opnår legitimitet.

# data[].attributes.headline
(17) Beskriv hvad en styringslogik er og hvornår begrebet er relevant at bruge

# data[].attributes.subject
(17) Beskriv hvad en styringslogik er og hvornår begrebet er relevant at bruge

# data[].attributes.body
(Sarah)

En styringslogik er de grundlæggende tanker bag styring, ledelse og organisation og hvordan dette bedst fungerer.
Alt efter hvilken styringslogik, der er tale om varierer styringsværktøjer og målsætninger.

Begrebet er relevant at bruge til at analysere samt forholde sig kritisk til ændringer i organisationer.

# data[].attributes.headline
(18) Definer NPM og de dertilhørende begreber. Beskriv hvor begrebet kommer fra.

# data[].attributes.subject
(18) Definer NPM og de dertilhørende begreber. Beskriv hvor begrebet kommer fra.

# data[].attributes.body
Svar fra Josefine:  NPM = effektivisering og optimering.
Målet med NPM er -

En mere effektiv offentlig sektor
NPM mener at staten skal udføre steering. Styring fra den private sektor skal anvendes i den offentlige sektor.

Baggrund: Økonomistyring, positivistisk videnskabsteori, scientific management, old weberian

Virkemiddel: effektivisering, kontrol, privatisering

# data[].attributes.headline
(19) Definer NPG og de dertilhørende begreber. Beskriv hvor begrebet kommer fra.

# data[].attributes.subject
(19) Definer NPG og de dertilhørende begreber. Beskriv hvor begrebet kommer fra.

# data[].attributes.body
Svar fra Emma T:
NPG står for New Public Governace, og er en styringslogik, som har større fokus på samarbejde på tværs mellem sektorer, både i private og offentlige, og håndtering af svære problematikker f.eks. wicked problems.
Den kom af kritikken af NPM, da den blev anset for ressoucekrævende.
Som styringslogik er det et ideal, og opleves derfor i virkeligheden som en kombination med nogle af de andre styringslogikker (OPM, SLB, NPM).

# data[].attributes.headline
(20) Definer old weberian bureacracy og de dertilhørende begreber. Beskriv hvor begrebet kommer fra.

# data[].attributes.subject
(20) Definer old weberian bureacracy og de dertilhørende begreber. Beskriv hvor begrebet kommer fra.

# data[].attributes.body
Svar fra Maja: Old Weberian Bureaucracy/Old Public Administration er opkaldt efter Max Weber, da det udspringer af hans definition af et bureaukrati. Kendetegnene på denne form for bureaukrati/styringsform er hierarki, standardisering, regler (som også beskytter embedsmændene, fordi de behandler alle borgere ens), livslang ansættelse af embedsmændene, blandt andet. Derudover er et kendetegn her, at de ansatte/embedsmændene har et "embedskald" - deres arbejde er altså et "kald" for dem. Lederrollen udfyldes af den øverste bureaukrat. Staten udfører "rowing", fordi den både sætter reglerne og udfører dem (modsat New Public Management, som kun udfører "steering", dvs. kun sætter reglerne, mens andre fører dem til livs). Borgerne ses som borgere (modsat NPM, der ser dem som kunder, f.eks.).

# data[].attributes.body
Ronja: Fællesskab, fælles ramme hvor vi hører hjemme, man har vaner i de forskellige kulturer, en sædvanlig måde at tænke og gøre ting på, normer. Det er svært at pege på en organisations kultur, også især når man er en del af kulturen.

Forskere finder forskellige ting interessante i organisationens kulturteori:
- Internationalisering
- Det økonomiske/konkurrence
- Psykosocial forståelse

Man kan blandt andet måle organisationskultur fra en moderne perspektiv, hvor der i følge Hofstede er fem parametre (forklaring kommer i næste spørgsmål)

Man kan også måle organisationskultur ud fra et symbolsk perspektiv, her bruger man Schein, som siger at kultur findes i flere lag: Artefakter, værdier/normer og grundlæggende antagelser

# data[].attributes.headline
(22) Beskriv hvad Hofstedes kulturdimensionsmodel er og hvad den kan bruges til. 

# data[].attributes.subject
(22) Beskriv hvad Hofstedes kulturdimensionsmodel er og hvad den kan bruges til. 

# data[].attributes.body
Svar fra Emma L.: Er et moderne perspektiv på organisationskultur. Hofstede argumenterede for at den nationale kultur påvirker organisationens kultur på fire forskellige parametre (skelner mellem høj / lav): Magtdistance, tolerance overfor usikkerhed, individualisme/kollektivisme, maskulinitet/feminitet, langsigtet/kortsigtet.

Bruges til: at illustrere om, hvordan en national kultur "spiller" ind i organisationskulturen i en given virksomhed/organisation.

# data[].attributes.headline
(23) Beskriv Scheins teori for organisationskulturer. Forklar hvilket perspektiv/baggrund teorien har og forklar hvad den kan bruges til (og hvad den ikke kan bruges til)

# data[].attributes.subject
(23) Beskriv Scheins teori for organisationskulturer. Forklar hvilket perspektiv/baggrund teorien har og forklar hvad den kan bruges til (og hvad den ikke kan bruges til)

# data[].attributes.body
Ditte

En del af den udvikling og anvendelse af kulturbegrebet Schein har været med til at sætte sit præg på, var ideen om at se på organisationer som om de var små samfund med deres egen kulturelle særtræk.

Det kan være svært at forandre en organisationer, hvis ikke man tager højde for kultur.

De 3 kulturniveauer:
Artefakter og adfærd
Værdier og normer
Antagelser

# data[].attributes.headline
(24) Beskriv forskellen på planlagt forandring og emergerende forandring. 

# data[].attributes.subject
(24) Beskriv forskellen på planlagt forandring og emergerende forandring. 

# data[].attributes.body
Planlagt forandring er, som navnet siger, forandring som der bliver planlagt af ledelsen med en målorienteret tilgang. Man ser organisationer som åbne systemer som kan pilles ved uden de store konsekvenser, faktisk så er forandring velset. Denne holdning var udbredt i 70'erne.
Emergerende forandring ser forandringer i organisationer som en form naturlig ting og en form for improvisation. Organisationer anses for at være en løs sammenkobling af forskellige systemer og forandring er noget der sker løbende. Forandring er ikke dårligt, da det er uundgåeligt, men man skal forsøge at styrer forandringerne til noget godt. Er udbredt efter 70'erne,

# data[].attributes.headline
(28) Beskriv hvad "wicked problems" er og hvorfor netop dette begreb er blevet særligt relevant indenfor de sidste 10-20 år.

# data[].attributes.subject
(28) Beskriv hvad "wicked problems" er og hvorfor netop dette begreb er blevet særligt relevant indenfor de sidste 10-20 år.

# data[].attributes.body
ANNIKA
En gruppe af problemer i det sociale system, som er svære at formulere, informationen er forvirrende, hvor der er mange klienter og beslutningstagere med modstridende værdier - det hele er altså komplekst og med mange ukendte parametre

Wicked problems er ofte økonomiske, sociale, politiske, kulturelle eller miljø-orienterede.

På nationalt niveau kan det f.eks. være: fattigdom i bestemte grupper, overvægt, social ulighed.

Der findes også 'super' wicked problems på international og globalt niveau: klimaforandringer, sult, pandemier.

Mange organisationer vil gerne lave organisationsforandring på baggrund af et ønske om at implementere CSR (fx som et svar på wicked problems…)

New public governance er et forsøg på at møde komplekse problemstillinger ved (nogen gange) at designe organisationsforandringer… NPG er et svar på 'wicked problems

Det vestlige samfund har nu fået de økonomiske behov dækket og derfor begynder vi at kunne forholde os til sådan noget som social ulighed osv. (Maslow)

# data[].attributes.headline
(25) Forklar hvad principper for proceskonsultation er og indenfor hvilken styringslogik denne form for facilitering er meget brugt

# data[].attributes.subject
(25) Forklar hvad principper for proceskonsultation er og indenfor hvilken styringslogik denne form for facilitering er meget brugt

# data[].attributes.body
Strukturorienteret styringslogik, New public governance.

En udefrakommende agent, som ikke er påvirket organisationens rutiner eller kultur, skal facilitere en organisationsændring - det kan ske ved f.eks. interventioner. Agenten er ikke nødvendigvis ekspert indenfor problemfeltet, men har faglige værktøjer til at facilitere sociale udvekslinger af viden. (F..eks. benytte Kotters 8 trins plan for organisationelle forandringer. )

# data[].attributes.headline
(26) Beskriv Kotters teori om succesfuld organisationsforandring. Hvad kommer den af og hvilket perspektiv på organisation har den? 

# data[].attributes.subject
(26) Beskriv Kotters teori om succesfuld organisationsforandring. Hvad kommer den af og hvilket perspektiv på organisation har den? 

# data[].attributes.body
Svar fra Ida: Kotter har lavet en otte-trins-model som lederen skal føre organisationen igennem for at undgå/overvinde typiske svagheder. Det er en top-down synsvinkel.

# data[].attributes.headline
(27) Beskriv hvornår der kan opstå modstand i en forandringsproces og beskriv hvordan man som organisation kan imødegå konflikter i denne sammenhæng

# data[].attributes.subject
(27) Beskriv hvornår der kan opstå modstand i en forandringsproces og beskriv hvordan man som organisation kan imødegå konflikter i denne sammenhæng

# data[].attributes.body
(Freja)
Hvornår der kan opstå modstand:
- Manglende fleksibilitet blandt medarbejderne
- Der kan opstå modstand, hvis forandringen er meget omfattende - vi har til dels behov for vaner og rutiner

Hvad man som organisation kan gøre for at forhindre konflikter: Kotters 8-trinsmodel

# data[].attributes.body
Claus.
Focus på: Identiteten på ledelsen. Har lederen de rigtige egenskaber og personligheder - skal udvise personlig talent.

# data[].attributes.body
Natacia.
I det funktionsfokuserede perspektiv tænker lederen meget på, hvordan det er muligt at optimere. Det er derfor her lederen, som sidder meget med tankerne omkring og skal sørge for det bliver ført ud i livet.

# data[].attributes.body
Rebecca: Hovedpointen i det situationsfokuserede perspektiv er, at en given situation betinger en given ledelsesform. Konteksten - både interne og eksterne situationelle forhold - er i fokus. Der findes forskellige udgaver af det situationsfokuserede perspektiv, men de er alle enige om, at ledere kan gøre brug af mange forskellige ledelsesstile, og at det er den konkrete kontekst, der afgør, hvilken ledelsesstil er passende til den pågældende situation. Ledere bør altså være i stand til at identificere, hvilken situation der er tale om og tilpasse deres adfærd/ledelse dertil.

# data[].attributes.body
Josephine B.
Institutionsperspektivet:
Ledelsesdefinition: Hvorfor gør lederen det hvad.

Kernen i det institutionelle lederskab er promoveringen og beskyttelsen af værdierne.

Dét der får organisationen til at fungerer gnidningsfrit, er ifølge dette perspektiv, institutioner og altså meningsbærende og mønsterdannende strukturer som f.eks. regler, roller, rutiner, symboler, værdier og kulturer. Dette skaber et kognitivt skema eller en normativ rettesnor der både hæmmer, men også muliggøre social adfærd.

Stikord: Intern integration - ekstern tilpasning

# data[].attributes.body
Marie: Relationer og interaktioner er i fokus. Lederens interaktion med medarbejder/andre er i fokus. Der ses på med hvem der ledes, og ikke kun lederen selv. Og det at skabe gode relationer og dynamikker i organisationen. Lederen er mere en facilitator.

Det er altså mere vigtigt hvem lederen leder med og danner relationer med. Fremfor hvem lederen er som person. Der ses også på hvad ledelse bliver til i processen.

# data[].attributes.body
Anja:
I det relationsfokuserede perspektiv på ledelse, er der fokus på lederens interaktion med medarbejderen. Formålet med ledelsen er i dette perspektiv, at skabe gode relationelle dynamikker og fælles meninger og mål. Der ses på, hvem der inddrages i ledelsen og hvad ledelse generelt er i beslutningstagningsprocessen.

Den ideelle leder i dette perspektiv er facilitatoren. Medskaberen. Der samskabes. Man kan altså med dette perspektiv oplagt drage paralleller til New Public Governance.

# data[].attributes.body
Emma B:
Positionsperspektiv er der fokus på ledelsens magt. Problematikken er her: hvorfra ledes i hierarkiet og med hvilket mandat?
Ledelsesformålet er rammesætning af andres kommunikation og handlinger.
Lederidealet er identitetskonstruktør/disciplinerende

# data[].attributes.headline
(36) Beskriv forskellen på uformel og formel magt

# data[].attributes.subject
(36) Beskriv forskellen på uformel og formel magt

# data[].attributes.body
Kristin:
Formel magt i organisationer:
- Ifølge Weber ligger formel magt i hierarkiet.
- Ifølge Dalton kan medarbejdere lavere i hierarkiet opnå uformel magt.

Uformel magt:
- Personlige karaktertræk
- Ekspertise
- Anvendelse af tvang (brug af frygt, eller kontrol af ressourcer)
- Anvendelse af retningsgivende regler (uformelle love eller kulturelle forventninger)
- Anledninger eller netværk (til mere magtfulde personer)

Uformel magt skal anses som en form for underafdeling af magt. Formel magt ses i form af hierarkier.

# data[].attributes.headline
(37) Hvad er disciplinær magt ifl. Foucault og hvordan kommer det til udtryk i organisationer?

# data[].attributes.subject
(37) Hvad er disciplinær magt ifl. Foucault og hvordan kommer det til udtryk i organisationer?

# data[].attributes.body
Kujtim:
Foucault mener at den disciplinære magt er den form, hvorledes individualitet skabes.
Den disciplinære magt består i at det er de dominerende moralkodekser og normanvisende kategoriseringer i et samfund. ALTSÅ; det er det konforme samfund, der tegner retningslinjer for det 'normale' --> sætter retnignslinjer for det 'unormale'
I organisationer kan det f.eks. ses ved hvilke værdier og normer som er i den pågældende organisation, derved retter man sig ind efter dem, ellers bliver du betegnet som 'unormal'

# data[].attributes.headline
(38) Beskriv hvad det betyder når "organisationer forsvinder"

# data[].attributes.subject
(38) Beskriv hvad det betyder når "organisationer forsvinder"

# data[].attributes.body
Frederik:
Når organisationer forsvinder er det ikke ensbetydende med at organisationen ikke længere findes. Derimod betyder det, at organisationen bevæger sig mod en mere flydende struktur. De fysiske rammer erstattes med 'netværker'. Netværker er uafhængige af tid og rum og kan, tilladt af internettet. Det ses blandt andet ved Skype-møder her under corona. Det betyder også, at hierarkier omdannes og hierarkier flader ud. Det kan være svært at finde sig selv i en evigt ændrende organisation, som postindustrielle organisationer er.

Så hvad det egentlig betyder er, at organisationer bliver mere flydende og bliver til 'netværker', som tillader arbejdsformer, der ikke kræver de fysiske rammer en medarbejder før har været bundet af.

# data[].attributes.headline
(39) Hvad er human relationsskolen og hvad kommer den af/hvad er i fokus?

# data[].attributes.subject
(39) Hvad er human relationsskolen og hvad kommer den af/hvad er i fokus?

# data[].attributes.body
Svar fra Jonas:

Kort sagt er skolen udarbejdet gennem socialpsykologien, arbejdspsykologien m.m. og har medarbejderen i fokus, her især dennes motivation, trivsel og selvrealisering for at kunne yde optimalt på arbejdspladsen.

I lærebogen “Klassisk og moderne organisationsteori” kapitel 4 defineres Human Relations som en samlebetegnelse for to forskningsretninger, som har bidraget til at indkredse og belyse de mellemmenneskelige relationers betydning for motivation og trivsel i arbejdslivet. (Scheuer, 2014:67) Det centrale aspekt i Human Relations beskrives som værende den uformelle struktur, i dette eksempel de mellemmenneskelige relationer og hvordan disse bliver afspejlet i medarbejdernes holdninger og adfærd i arbejdslivet (op.cit:68)

Ser man tilbage i historien, findes der forskellige indflydelsesrige videnskabelige landvindinger i perioden frem til Human Relations. Først og fremmest var der Edward Thorndikes formulering af “lov om virkning” (Thorndike 1911). Denne lov beviser via behavioristiske studier, at når man belønner en bestemt adfærd umiddelbart, vil denne adfærd blive gentaget under de samme vilkår. Dernæst fandt man ud af, via ingeniørmæssige studier og eksperimenter med rutinisering og simplificering af arbejdet, at produktiviteten steg tydeligt, da økonomiske incitamenter blev tilført udførelsen af arbejdet. Dog bliver disse resultater betvivlet af Rensis Likert. Han udvikler en metode til at belyse og dokumentere medarbejdernes holdninger. Hertil skal det tilføjes, at dette foregår i 1930’erne, hvor mange medarbejdere besidder en kritisk og fjendtlig opfattelse af , da de frygter tabet af deres jobs. Morris Viteles kunne derfor på baggrund af en række medarbejderundersøgelser påvise, at økonomiske incitamenter kun er én af flere motivationsfaktorer. (op.cit:70)

Ydermere er der også Hawthorne-eksperimenter, der blev gennemført af Elton Mayo og Fritz Roethlisberger m.fl., som påviste eksistensen af uformel organisation blandt medarbejderne. (op.cit:74) Det vil sige at organisationers formelle struktur ikke er det eneste, der har betydning for den enkelte medarbejders adfærd og for organisationens samlede performance.

I en årrække efter anden verdenskrigs afslutning, var det interessant at udvikle mere generelle teorier om motivation. Resultatet af Maslows indholdsteorier, som var teorier, der tager udgangspunkt i indholdet af menneskets behov på den ene side, og hvordan disse påvirker vores adfærd og handlinger på den anden. Maslow havde mange tusinde samtaler i sit virke som psykolog, og på baggrund af disse, fremsatte han hypotesen om de fem mål, som mennesket stræber efter. Det gælder fysiologiske behov, sikkerhedsbehov, sociale behov, statusbehov og selvrealiseringsbehov.

# data[].attributes.headline
(40) Definér begrebet selvbestemmelse og hvilke andre begreber det relaterer til.

# data[].attributes.subject
(40) Definér begrebet selvbestemmelse og hvilke andre begreber det relaterer til.

# data[].attributes.body
Human relations skolen i én sætning: Medarbejderne skal føle sig betydningsfulde, have selvbestemmelse og føle tilhørsforhold.

Det handler om at have selvbestemmelse over eget arbejde, hvordan man løser sine opgaver og selv kan træffe afgørende beslutninger.

Relaterede begreber er Human ressource management som har fokus på det selvkørende optimerende individ der ses som fyldt med potentialer som kan ”tappes” og være til glæde for organisationen

# data[].attributes.headline
(41) Definér mening (i arbejdslivet) og hvilke andre begreber det relaterer til

# data[].attributes.subject
(41) Definér mening (i arbejdslivet) og hvilke andre begreber det relaterer til

# data[].attributes.body
Svar (Louise): Mening (i arbejdslivet) handler om hvilken mening den enkle medarbejder ser med arbejdet og udførelsen af arbejdet. Arbejdet skal i højere grad være et kald for den enkle, og noget man brænder for. Ofte giver mening også motivation til arbejdet.

(Bovbjerg) Nu til dags er mening noget individet selv skal finde, i sig selv, i sit arbejde og i sit liv. Mening med arbejdet er også med til at give os selvrealisering.

Relevante begreber er derfor både motivation og selvrealisering, samt behovsteori.

# data[].attributes.headline
(42) Beskriv Maslows teori om behov og beskriv hvad vi kan bruge den til i organisationssociologi

# data[].attributes.subject
(42) Beskriv Maslows teori om behov og beskriv hvad vi kan bruge den til i organisationssociologi

# data[].attributes.body
(Sarah)

Maslow fremsatte den hypotese, at der eksisterer et hierarki (en pyramide) af fem mål, som mennesker stræber efter for at opfylde deres behov. Den er opdelt således:
1. Det fysiologiske behov
2. Sikkerheds-/ tryghedsbehovet
3. Socialt behov
4. Egobehov
5. Selvrealiseringsbehov

Inden for organisationssociologi er den relevant at bruge, fordi mange moderne ledere i organisationer blandt andet bruger dette hierarki til at finde ud af, hvordan deres medarbejder bedst motiveres på arbejdet.

# data[].attributes.headline
(43) Definér begrebet selvrealisering og hvilke andre begreber det relaterer til

# data[].attributes.subject
(43) Definér begrebet selvrealisering og hvilke andre begreber det relaterer til

# data[].attributes.body
Svar fra Josefine:
Bovbjerg
Selvrealisering = Hvordan optimerer jeg mig selv bedst.

Vi lever i et individualiseret samfund og i en kultur, hvor alle handlinger bliver målt og vejet på hele tiden - derfor er selvrealisering vigtig.

Det skal være ens egen lyst til selvrealisering der gør du yder dit bedste - hvilket giver ledelsen mindre ansvar, fordi det er 'inde i sig selv' man skal finde en måde at være den bedste medarbejder på. (Det er i arbejdet med sig selv at man bliver en god medarbejder)

Bovbjerg mener at grunden til at vi så gerne vil selvrealisere os selv er fordi vores strukturer og traditioner er blevet fjernet/ændret. (Der er ikke længere nogen der fortæller os hvad der er rigtigt for den enkelte)

Bovbjergs teoretiske framework:

•        Skellet mellem privatliv og arbejdsliv udviskes

•        Tilbud om selvudvikling bliver en del af virksomhedens strategi

•        Personlig udvikling bliver et tilbud, som ikke kan afslås

# data[].attributes.headline
(44) Definér begrebet grænseløshed og hvordan det relaterer sig til flade hierakier i moderne organisationer 

# data[].attributes.subject
(44) Definér begrebet grænseløshed og hvordan det relaterer sig til flade hierakier i moderne organisationer 

# data[].attributes.body
Svar fra Emma T:
Grænseløshed betyder at det er svært at skelne hvor grænserne går f.eks. i et hierarki eller i en organisation hvor det er kolleger og personligt netværk nemt kan komme til at flyde sammen.
Det relaterer sig netop til flade hierarkier, da grænserne mellem det interne hierarki netop udviskes. Der bliver derfor en mere uformel omgangstone ledere og medarbejdere imellem.

# data[].attributes.headline
(45) Beskriv teorien om "the vanishing organisation" og forklar hvad vi kan bruge den til.

# data[].attributes.subject
(45) Beskriv teorien om "the vanishing organisation" og forklar hvad vi kan bruge den til.

# data[].attributes.body
Svar fra Maja: Det, der ligger i teorien om "the vanishing organisation" er, at de organisatoriske rammer bliver mere og mere usynlige og flydende, bl.a. i forbindelse med digitalisering og internettet, da mange i dag også arbejder online, f.eks. Derudover har vi ifølge teorien i dag et netværkssamfund, hvor netværker f.eks. erstatter vennegrupper - dette gælder både fysisk og online. Både jobs og relationer er midlertidige og flygtige, og man skal konstant opkvalificere sig selv ift. jobs, så det er blevet sværere at opbygge erhvervserfaring. Individuelle reaktioner på dette kan bl.a. være stress, angst, udbrændthed, ensomhed og fortvivlelse, og disse reaktioner er blevet mere almindelige/udbredte i dag. Samtidigt er der pga. de nye vilkår kommet et marked for bl.a. psykoterapi, selvudvikling, coaching osv. (udspringer af 'new age'-bølgen) - og disse erstatter den tryghed, som organisationer gav førhen. Vi kan bruge denne teori til at se på, hvordan medarbejdere oplever usikkerhed, stabilitet, hierarki og organisationens strukturer, og hvordan dette påvirker deres motivation og trivsel, f.eks. Derudover er fremmedgørelse (jf. Marx) blevet et alment vilkår i dag i det senmoderne samfund (jf. Giddens)/netværkssamfundet.

# data[].attributes.headline
(46) Beskriv og kom med eksempler på hvordan organisationer kan "forsvinde" og hvad det gør ved medarbejdere 

# data[].attributes.subject
(46) Beskriv og kom med eksempler på hvordan organisationer kan "forsvinde" og hvad det gør ved medarbejdere 

# data[].attributes.body
Ronja: Man er gået fra at være i en fast ramme på sin arbejdsplads til de mere flydende netværk og hvor flere jobs bliver midlertidige og det bliver sværere at opbygge erhvervserfaring. Det har den konsekvens, at medarbejderne kan blive mere udbrændte og der er ingen struktur og stabilitet.

# data[].attributes.headline
(47) Definer begrebet standardisering og kom med eksempler på en standardisering

# data[].attributes.subject
(47) Definer begrebet standardisering og kom med eksempler på en standardisering

# data[].attributes.body
Svar fra Emma L.: Der er set store forandringer i arbejdslivet. Standardisering bliver brugt til at løse problemer såsom accelerede udgifter, uoverskuelighed, kvalitet, øgede produktivitetskrav.
Sociologisk set ses det som en proces, der konstruerer ensretning på tværs af tid og rum. Der findes herunder fire typer: Design standard, terminologisk standard, performance standard og procedure standard.

Eksempel på en standardisering:
- Et semesterprojekt, hvor det er man skal følge en vis struktur.

# data[].attributes.headline
(48) Beskriv de forskellige typer af standardisering og kom med eksempler på det

# data[].attributes.subject
(48) Beskriv de forskellige typer af standardisering og kom med eksempler på det

# data[].attributes.body
Ditte

​1.) Design standardisering – Design af et fysisk produkt

​2.) Terminologisk standardisering – Sprog. Læger over hele verdenen kan i grove træk forstå hinanden da det meste foregår på latinsk.

​3.) Performance (præstations) standardisering – Gøre ting målbare. Ved f.eks eksamen eller karakterer, sport.

​4.) Procedure standardisering – Hvordan man gør ting

# data[].attributes.headline
(49) Beskriv hvad "blød regulering" er og kom med eksempler på det

# data[].attributes.subject
(49) Beskriv hvad "blød regulering" er og kom med eksempler på det

# data[].attributes.body
Også kaldet "Soft bureaucracies". Det er ideen med at det gode fra begge verdener af standardisering (Weber og bureaukrati) og selvledelse (eget ansvar og frihed).
Tanken er at  man dermed kan arbejde mest effektivt, da man følger en løs procedure, hvor at man kan bruge ens egne evner til at gøre det der nu skal til.

# data[].attributes.headline
(50) Definer begrebet centralisering og beskriv hvornår det er relevant at bruge

# data[].attributes.subject
(50) Definer begrebet centralisering og beskriv hvornår det er relevant at bruge

# data[].attributes.body
Centralisering er når beslutningstagning eller aktiviteter samles i et sted indenfor en organisationen, det kan være til ledelsen eller et geografisk sted. Princippet er at samle aktiviteterne koncentreret for at danne overblik og streamline beslutningstagen eller planlægningen - Det kan forekomme i en lokalitet indenfor organisation, eller en mindre gruppe aktører, bliver nødt til at tage beslutninger på vegne af organisationen, og derfor er det nyttigt at konsolidere disse mål/ aktiviteter ét sted.

Kan f.eks. benytte sogne/kommunalreformen og den efterfølgende region reform (inden for f.eks. hospitaler til regioner i stedet for byer/kommuner) som eksempel

AKTUELT: Mette Frederiksens regeringsændring (Ny fødevareminister)

(‘Senere i eftermiddag glæder jeg mig til at præsentere den nye minister for fødevarer, landbrug og fiskeri. Og et nyt navn på regeringsholdet…’ )

# data[].attributes.headline
(51) Definer begrebet digitalisering og kom med eksempler på digitaliseringsprocesser

# data[].attributes.subject
(51) Definer begrebet digitalisering og kom med eksempler på digitaliseringsprocesser

# data[].attributes.body
Svar fra Ida: Organisationer bliver mere og mere digitaliserede (globalisering, Corona) - Vi benytter os mere og mere af teknologi - Arbejdsopgaver som før blev varetaget af 'menneskehænder' overgår til maskiner. Eksempelvis slikautomater, hvor medarbejderen sparres væk. Kommune funktioner som borgerne selv kan klare på igennem selvbetjening på borger.dk

Postmodernister vil være kritiske overfor teknologiens rolle og magt - og hvordan det kan mindske tilhørsforhold i organisationer.
/ En positiv postmodernist digitaliseringen som skabelsen af en global landsby.

# data[].attributes.headline
(52) Beskriv hvad der sker med en organisation når den fragmenteres

# data[].attributes.subject
(52) Beskriv hvad der sker med en organisation når den fragmenteres

# data[].attributes.body
(Freja)
Det medfører, at medarbejderne føler sig fremmedgjorte - organisationen risikerer at gå i opløsning

# data[].attributes.headline
(53) Beskriv hvad begrebet "fremmedgørelse" dækker over (Hartmut), hvad det kommer af og hvad vi kan bruge det til.

# data[].attributes.subject
(53) Beskriv hvad begrebet "fremmedgørelse" dækker over (Hartmut), hvad det kommer af og hvad vi kan bruge det til.

# data[].attributes.body
ANNIKA
Det modsatte af motivation, tilknytning til arbejdet og organisationen m.m.

Hartmut mener, at fremmedgørelse og acceleration er grundet til, at vi som mennesker ikke lever 'det gode liv' i en verden, hvor vores behov er opfyldt.
Han sætter altså det gode liv op imod fremmedgørelse. Han trækker her på Marx definition af fremmedgørelse:

Både arbejdsproduktet og lønarbejdet bliver en vare.

Lønarbejderen bliver slave af sit eget produkt,

der fremtræder som et fremmed objekt

Ved at modvirke denne tendens kan vi stræbe mod 'det gode liv' --> selvrealisering.

# data[].attributes.headline
(54) Beskriv begrebet (social) acceleration (Hartmut) og hvad det kommer af. 

# data[].attributes.subject
(54) Beskriv begrebet (social) acceleration (Hartmut) og hvad det kommer af. 

# data[].attributes.body
Claus:
Acceleration betyder en udvikling der hele tiden bevæger sig i et hurtigere tempo - og vi mennesker følger med. Hartmut taler om tid, det gode liv versus fremmedgørelse. Ved acceleration bliver vi mindre herre over vores tid og samtidig mere fremmedgjort.

# data[].attributes.headline
(55) Kom med eksempler på fremmedgørelse og hvilken indvirkning det har på det moderne arbejdsliv

# data[].attributes.subject
(55) Kom med eksempler på fremmedgørelse og hvilken indvirkning det har på det moderne arbejdsliv

# data[].attributes.body
Natacia.
Fremmedgørelse vil sige at man bliver gjort helt fremmede til den opgave/aktiviteter, man laver eller bare generelt i organisationen, hvor man arbejder. Den indvirkning det har er at man ikke føler sig selv i det man laver og egentlig ikke er glad og tilfreds med sit arbejdsliv.
Man kan for eksempel blive fremmedgjort fra et sted, såsom sin arbejdsplads. Man kan måske lige pludselig klare arbejdet hjemmefra, og derfor mister arbejdspladsens rum sin relevans.

# data[].attributes.headline
(56) Beskriv hvad workspace-design-teori kommer af og hvad vi kan bruge det til.

# data[].attributes.subject
(56) Beskriv hvad workspace-design-teori kommer af og hvad vi kan bruge det til.

# data[].attributes.body
Rebecca: Multidisciplinært forskningsfelt, der fokuserer på sammenhængen mellem arbejdsrummets fysiske udformning, teknologier der bruges i arbejdet og selve arbejdet. Gensidig påvirkning mellem space, organization, finance og technology (SOFT-modellen).

# data[].attributes.headline
(57) Beskriv SOFT-modellen (Horgen) og forklar hvad den kan bruges til

# data[].attributes.subject
(57) Beskriv SOFT-modellen (Horgen) og forklar hvad den kan bruges til

# data[].attributes.body
Josephine B.

SOFT-modellen er en systematisk model, indenfor WorkSpace Design, hvor de fire elementer gensidigt påvirker hinanden.
1.Det fysiske rum (SPACE)
2. Arbejdsorganisatoriske & ledelsemæssige aspekter (ORGANIZATION)
3. Omkostninger og effektivitet (FINANCE)
4. IT og andre teknologier (TECHNOLOGY)

Modellen kan bruges som et tidligt værktøj for en strategisk analyse af en virksomheds interne og eksterne forandringer og altså for mennesker som enten leder eller deltager i forandringer.

# data[].attributes.headline
(58) Beskriv forskellen på vertikal og horisontal distance i organisationer

# data[].attributes.subject
(58) Beskriv forskellen på vertikal og horisontal distance i organisationer

# data[].attributes.body
Marie: Det handler om vidensdeling i organisationer, og hvordan der bedst bliver delt viden alt efter hvordan kontoret/bygningen er:
Det har altså betydning om kontoret er fladt/ i en etage eller i flere etager. Det vil sige at hvis der er tale om en horisontal vidensdeling, er kontoret fladt/i en etage, og man har derfor en horisontal vidensdeling. Omvendt hvis kontoret er i flere etager er det en vertikal vidensdeling der er i organisationen. Her deler man viden på tværs af etager, hvilket også kan besværliggøre vidensdelingen i en organisation.

# data[].attributes.headline
(59) Beskriv teorien om "uformel interaktion" og hvordan denne kan styrkes (Fayard og Weeks) 

# data[].attributes.subject
(59) Beskriv teorien om "uformel interaktion" og hvordan denne kan styrkes (Fayard og Weeks) 

# data[].attributes.body
Kristin (Obs: Jeg ved ikke, om jeg har forstået det rigtigt...):
Uformel interaktion skabes mellem uformelle relationer i organisationer. Disse kan påvirkes af bl.a. den geografiske placering. Det handler om hvordan videndeling kan opstå, så placering af et kontor kan fx have meget at sige. Nogle relevante aspekter kan være vertikal distance, horisontal distance og relationernes styrke - social nærhed.

Uformel interaktion kan styrkes gennem operationaliseringen af rum.
- For privathed (Theories of privacy), beyder dette et lukket rum og grænser. Fx med vægge, rumdeler osv.
- For nærhed og tilgængelighed (Theories of propinquity), kan dette gøres ved at have centrale og åbne steder. Fx ingen vægge eller rumdeler.

# data[].attributes.headline
(14) Definer, og kom med eksempler på, de tre forskellige former for isomorfisme

# data[].attributes.subject
(14) Definer, og kom med eksempler på, de tre forskellige former for isomorfisme

# data[].attributes.body
Frederik:
Isomorfisme:
Lignende form.
Det er med til at beskrive, hvorfor og hvad der gør, at organisationer ændrer sig.

De tre isomorfismer indgår under institutionel teori, som beskriver organisationens omgivelser.

Mimetisk Isomorfisme:
Når en organisation afspejler sig i større og mere legitime organisationer, for at se, hvorvidt de skal agere i en given situation. Eksempelvis da Hansen Is ikke gjorde som flødebolle-koncerner gjorde og ændrede navnet på deres eskimo is til O'payo.

Tvangsmæssig Isomorfisme:
Når overstående 'magter' fortæller, hvordan en organisation skal agere. Det kunne eksempelvis være staten, der påkræver mundbind ved indkøb i Rema.

Normativ Isomorfisme:
Når en faggruppe eller specialister betegner kravene til udførelsen af en specifik opgave.
Når Svend nede fra Smedeværkstedet fortæller, at man skal svejse tagrenderne sammen før opsætning, lytter man fordi han har svejsecertifikat og erfaring.