# data[].attributes.body
Prišli so u prvom stoletju.
Imali so mesta po imeni Emona,Petovidina in Celeja.

# data[].attributes.headline
550.leta so pršli prvi praslovani in so začeli naseljevati vzhod Alpi.

# data[].attributes.subject
550.leta so pršli prvi praslovani in so začeli naseljevati vzhod Alpi.

# data[].attributes.body
Najstarejša piščal na svetu. Vanjo so izdelane štiri luknjice: dve sta ohranjeni v celoti in dve delno. Piščal iz Divjih bab je starejša od vseh znanih paleolitskih piščali na svetu in obenem prva, ki je zanesljivo izdelek neandertalca. Neandertalci so bili torej prvi med človekovimi predniki, za katere vemo, da so poznali glasbila. Piščal iz Divjih bab dokazuje, da so bili neandertalci vešči tudi tako abstraktne in le človeku lastne dejavnosti, kot je ustvarjanje glasbe.
Datacija: 60.000 let pred sedanjostjo
Material: Kost jamskega medveda
Mere: Dolžina: 11,4 cm
Najdišče: Podzemna jama Divje babe blizu Cerknega, Slovenija
Inv. št.: D. b. 625
Na ogled: Stalna razstava Najstarejše zgodbe s stičišča svetov v Narodnem muzeju Slovenije na Muzejski

# data[].attributes.body
oziroma  Vojvodina v zahodnih Alpi.
Nastala leta 630.

# data[].attributes.body
Od srede 7. stoletja do cca. 820/828 slovanska država, nato se kot frankovska grofija in kasneje kot vojvodina v sklopu Svetega rimskega cesarstva postopoma preoblikuje v klasično Koroško

# data[].attributes.body
Turški upadi in vojne zoper turkov.

# data[].attributes.headline
PRVE SLOVENSKE TISKANE KNJIGE PRIMOŽA TRUBARA SO :

# data[].attributes.subject
PRVE SLOVENSKE TISKANE KNJIGE PRIMOŽA TRUBARA SO :

# data[].attributes.body
Catechism

Abecedarium

Church Order 1564.

Abecednik (1550): prevod v sodobni jezik

Primož Trubar: 1508-1586 : [ročno izdelana knjiga s Trubarjeve domačije]

Zbrana dela Primoža Trubarja

Pisma Primoža Trubarja

Cerkveni red (1564): znanstvenokritična izdaja dela Cerkovna ordninga z znotrajjezikovnim prevodom v sodobni slovenski knjižni jezik

Mali katekizem

# data[].attributes.body
France Prešeren, slovenski pesnik, * 3. december 1800, Vrba, † 8. februar 1849, Kranj.

France Prešeren danes velja za največjega slovenskega pesnika. Del njegove pesmi Zdravljica, napisane leta 1844, je besedilo državne himne Republike Slovenije, obletnica njegove smrti pa osrednji državni kulturni praznik. V manjšem obsegu obeležujemo tudi obletnico njegovega rojstva kot Ta veseli dan kulture.

# data[].attributes.body
Ilirske province (francosko Provinces illyriennes) je Napoleon ustanovil 14. oktobra 1809, ko je bila Avstrija po porazu v bitki pri Wagramu s schönbrunnskim mirom prisiljena prepustiti Franciji:

zahodni del Koroške,

Kranjsko,

Hrvaško in Vojno krajino jugozahodno od Save,

Goriško,

Trst,

Istro.

# data[].attributes.body
Neandertalska piščal
Avatar of dinoobranovic
dinoobranovic
1m
Neandertalska piščal
Najstarejša piščal na svetu. Vanjo so izdelane štiri luknjice: dve sta ohranjeni v celoti in dve delno. Piščal iz Divjih bab je starejša od vseh znanih paleolitskih piščali na svetu in obenem prva, ki je zanesljivo izdelek neandertalca. Neandertalci so bili torej prvi med človekovimi predniki, za katere vemo, da so poznali glasbila. Piščal iz Divjih bab dokazuje, da so bili neandertalci vešči tudi tako abstraktne in le človeku lastne dejavnosti, kot je ustvarjanje glasbe. 
Datacija: 60.000 let pred sedanjostjo
Material: Kost jamskega medveda
Mere: Dolžina: 11,4 cm
Najdišče: Podzemna jama Divje babe blizu Cerknega, Slovenija
Inv. št.: D. b. 625
Na ogled: Stalna razstava Najstarejše zgodbe s stičišča svetov v Narodnem muzeju Slovenije na Muzejski
star_border
RATE
comment
0
Karantanija- Prva Slovenska kneževina
Avatar of adrijanagustin969
adrijanagustin969
1m
Karantanija- Prva Slovenska kneževina
oziroma  Vojvodina v zahodnih Alpi.
Nastala leta 630.
star_border
RATE
comment
0
820. Frankovska država
Avatar of dinoobranovic
dinoobranovic
1m
820. Frankovska država
Od srede 7. stoletja do cca. 820/828 slovanska država, nato se kot frankovska grofija in kasneje kot vojvodina v sklopu Svetega rimskega cesarstva postopoma preoblikuje v klasično Koroško
star_border
RATE
comment
0
Janjičari
Avatar of darioplavetic
darioplavetic
1m
Janjičari
Turški upadi in vojne zoper turkov.
star_border
RATE
comment
0
PRVE SLOVENSKE TISKANE KNJIGE PRIMOŽA TRUBARA SO :
Avatar of rebekafricka
rebekafricka
1m
PRVE SLOVENSKE TISKANE KNJIGE PRIMOŽA TRUBARA SO :
Catechism
Abecedarium
Church Order 1564.
Abecednik (1550): prevod v sodobni jezik
Primož Trubar: 1508-1586 : [ročno izdelana knjiga s Trubarjeve domačije]
Zbrana dela Primoža Trubarja
Pisma Primoža Trubarja
Cerkveni red (1564): znanstvenokritična izdaja dela Cerkovna ordninga z znotrajjezikovnim prevodom v sodobni slovenski knjižni jezik
Mali katekizem

star_border
RATE
comment
0
Empty
Avatar of adrijanagustin969
adrijanagustin969
1m
star_border
RATE
comment
0
France Prešeren
Avatar of dinoobranovic
dinoobranovic
1m
France Prešeren
France Prešeren, slovenski pesnik, * 3. december 1800, Vrba, † 8. februar 1849, Kranj.

France Prešeren danes velja za največjega slovenskega pesnika. Del njegove pesmi Zdravljica, napisane leta 1844, je besedilo državne himne Republike Slovenije, obletnica njegove smrti pa osrednji državni kulturni praznik. V manjšem obsegu obeležujemo tudi obletnico njegovega rojstva kot Ta veseli dan kulture.



star_border
RATE
comment
0
Ilirske province
Avatar of darioplavetic
darioplavetic
1m
Ilirske province

Ilirske province (francosko Provinces illyriennes) je Napoleon ustanovil 14. oktobra 1809, ko je bila Avstrija po porazu v bitki pri Wagramu s schönbrunnskim mirom prisiljena prepustiti Franciji:

zahodni del Koroške,
Kranjsko,
Hrvaško in Vojno krajino jugozahodno od Save,
Goriško,
Trst,
Istro.
star_border
RATE

# data[].attributes.body
Dolina Soče je bila med prvo svetovno vojno prizorišče največjih spopadov na slovenskih tleh, ki jih je v svojem romanu Zbogom orožje, opisal tudi ameriški pisatelj Hemingway.

Znamenita soška fronta (1915–1917), bojišče med italijansko in avstro-ogrsko vojsko, je potekalo na razdalji 93 km, od mogočnega Rombona (2.208 m) do izliva reke Soče v Tržaški zaliv. Največje spopade na gorskem območju v zgodovini človeštva je zaznamovalo 11 krvavih ofenziv italijanske vojske in zadnja, 12. soška bitka, imenovana čudež pri Kobaridu, v kateri so avstro-ogrski vojaki ob pomoči nemške vojske potisnili frontno linijo na reko Piavo.

# data[].attributes.body
Projekt izbora zastave države Slovenije  je ob osamosvojitvi leta 1991 složno upošteval in vključil zgodovinsko utemeljeno vseslovensko belo-modro-rdečo zastavo z vodoravo razporejemi barvami, ki so jo poimenovali slovenska narodna zastava.
Nanjo do dodali nov grb Republike Slovenije  in jo 25. junija 1991 sprejeli z odlokom o razglasitvi amandmaja C k slovenski ustavi.

Barve zastave so bile vzete iz grba dežele Kranjske, takrat orednje Slovenske dežele v habsburški monarhiji: modri orel na belem štitu . Poleg dveh glavnih barv, modre in bele, sta v grbu še rumena in rdeča barva. Slednjo najdemo v orlovem šahiranem prsnem krajcu in njegovih krempljih.

# data[].attributes.body
Sprva so se grofje Celjski od leta 1130 imenovali gospodje Savinjski po Savinji, od leta 1173 pa po gradu Žovnek – Žovneški gospodje, katerega ime prav tako izhaja iz Savinje. Kot prvi Žovneški nastopi Gebhard I., ki ga najdemo omenjenega v dveh listinah. Leta 1146 se je pojavil Leopold I., večkrat pa je bil omenjen tudi Gebhard II. Žovneški.

Rod najdemo zapisan tudi z imenom Lemberški, in sicer v listini, s katero so okoli leta 1235 dosmrtno zastavili odvetništvo nad gornjegrajskim samostanom njegovemu opatu. Iz te listine sledi, da je Gebhard že imel v svoji oblasti krški fevd. Gebhard II. je imel dva sinova, Konrada I. in Leopolda II. Leta 1308 se je začel vzpon Žovneških gospodov. Takrat so se namreč povezali s Habsburžani in jim izročili svojo svobodno zemljo ter jo takoj dobili nazaj v fevd. Po izumrtju rodbine grofov Vovbrških leta 1333 so pridobili njihovo posest in s tem Celje, ki tako postane nov rodbinski sedež. Zaradi tega so se tudi preimenovali in premaknili višje na plemiški lestvici – 16. aprila 1341 je Ludvik Bavarski Ulrika I. povzdignil v celjskega grofa. Enako je naredil tudi cesar Karel IV. Luksemburški 30. septembra 1372, ko jim je podelil naziv državnih grofov. Zadnji Žovneški gospod in prvi Celjski grof je bil Friderik I.

Njihova posest se je razširila, potem ko je Herman II. leta 1396 rešil Sigismunda Luksemburškega pred smrtjo v boju s Turki pri Nikopolju, pozneje pa ga je še poročil s svojo hčerjo Barbaro Celjsko. Zaradi zaslug pri Nikopolju mu je Sigismund že leta 1397 podelil Varaždin in gospostvi Vinico v Podravini in Vrbovec v Zagorju. Leta 1399 je prejel še dedno grofijo Zagorje, Sigismund pa jim je dodal še naziv zagorski grofje. Leta 1405 celjski grofje pridobijo še Medžimurje s Čakovcem, leta 1407 pa upravo nad zagrebško škofijo in zagrebškim Gradcem. Že leto prej je Sigismund imenoval Hermana II. za slavonskega in hrvaško-dalmatinskega bana. Sigismund je Hermanu II. 2. aprila 1415 podelil nov grad Pliberk s pripadajočim posestvom, devet dni kasneje pa je Celjskim podelil tudi pravico do krvnega sodstva v Celjski grofiji.

28. aprila 1418 so grofje Celjski dobili celotno dediščino izumrle rodbine ortenburških grofov in tako dobili grofiji Ortenburg in Strmec na Koroškem, kranjsko posestvo in vse njihove nazive in pravice.Leta 1431 je Sigismund podelil Celjskim grofom pravico do kopanja in obdelovanja rude v vseh njihovih gospostvih. 30. novembra 1436 so bili Celjski povzdignjeni v državne kneze. Grofiji Celje in Ortenburg-Strmec sta bili razglašeni za praporna fevda. Prav tako so Celjski dobili pravico do lastnega okrajnega sodišča v Celju, novčni in rudniški regal in pravico do naziva visokorodni.

Marca 1437 so sklenili dedno pogodbo z grofi Goriškimi, 29. junija istega leta pa še desetletno vojaško zvezo s Frankopani. Po vojni Celjskih grofov s krškim škofom Janezom Schallermannom leta 1437 so Habsburžani priznali Celjanom njihov položaj v deželi, a so Celjski morali priznati oblast kneza notranjeavstrijskih dežel.

Leta 1443 je prišlo do podpisa obojestranske dedne pogodbe med Celjskimi in Habsburžani. Z umorom Ulrika II. Celjskega leta 1456 v Beogradu je celjska rodbina izgubila zadnjega moškega potomca, celjsko posest pa so po krajši vojni prevzeli Habsburžani.

# data[].attributes.body
Pred dobrimi 15 leti, 1. maja 2004, se je Slovenija pridružila Evropski uniji. Dogodek je bil pozdravljen z evforijo: Slovenci smo Evropo na pristopnem referendumu podprli z 90 odstotki glasov, po le treh letih v Uniji pa so uvedli evro in vstopili v schengensko območje. Danes je podpora Evropi še vedno nekoliko manjša, a številke govorijo same o sebi, koliko so Slovenci imeli koristi od vstopa v EU.