# data[].attributes.body
Meri opiskelee ensimmäistä vuotta turvallisuusalan perustutkintoa. Meri on 16-vuotias. Meri kertoo olevansa hyvin kiinnostunut opiskelemastaan alasta. Teoriatunneilla Meri ei jaksa keskittyä opetukseen, vaan juttelee vieruskavereidensa kanssa, tai viestittelee puhelimellaan. Yto-aineiden tunneilta Merillä on paljon poissaoloja. Välillä Meri muutenkin kertoo, että väsyttää, eikä hän jaksa tulla varsinkaan aamutunneille. Ensimmäinen ammatillisiin opintoihin liittyvä teoriakoe Merillä on hylätty. Käytännön harjoituksissa (itsepuolustus) Meri on ollut innokkaasti mukana.

Koska emme ole vielä kohdanneet opiskelijaa, jolla ilmenisi arjessa näyttäytyviä pulmia, keskitymme esimerkkitapaus Meriin. Meri kertoo olevansa kiinnostunut opiskelemastaan alasta ja osallistuu aktiivisesti käytännön harjoituksiin. Merin ongelmat näyttävät liittyvän ennemminkin opintojen teoriapuoleen ja yleiseen jaksamiseen. Tämäntyyppiset koulunkäynnin ongelmat ovat Merin ikäisellä nuorella yleisiä ja niiden syyt voivat olla monialaisia.

Millaiset ovat Merin kotiolot? Merin ikäinen nuori tarvitsee opiskeluunsa vielä vanhemman tukea ja ohjausta. Väsymyksen syy saattaa olla yksinkertaisesti se, ettei Meri nuku riittävästi. Onko kotona asiat niin, että riittävälle levolle on ylipäätään riittävät edellytykset. Pitävätkö vanhemmat huolen siitä, etteivät yöt kulu television/kännykän äärellä kavereiden kanssa viestitellen. Entä saako Meri kotonaan työrauhan, jotta pystyy keskittymään kotitehtäviinsä rauhassa?

Monesti nuorilla on ongelmia myös kaverisuhteissa. Meri vaikuttaa kuvauksen perusteella olevan suosittu, eikä ongelmat näytä liittyvän kaveripiiriin, päinvastoin. Meri keskittyy teoriatunneilla liiaksikin kavereihin ja heidän kanssansa viestittelyyn. Tämä saattaa kertoa yleisesti myös keskittymiskyvyn puutteesta/häiriöistä keskittymiskyvyssä. Myös se, millainen ystäväpiiri Merillä on, vaikuttaa hänen käyttäytymiseensä ja motivaatioonsa. Onko kaveripiirin muilla jäsenillä vastaavia ongelmia. Voisiko asialle tehdä jotakin?

Meri lintsaa YTO aineiden tunneilta, ja ensimmäinen ammatillisten opintojen teoriakoe on hylätty. Poissaolot YTO-aineiden tunneilta saattavat selittyä jonkinasteisilla oppimisvaikeuksilla, toki myös väsymys vaikuttaa yleiseen motivaatioon. Näiden aineiden opiskeleminen voi olla turhauttavaa, jos tuntuu, ettei asioita opi, vaikka tekisi mitä. Myös hahmottamisen vaikeudet ovat mahdollisia.

Meriä kannattaa katsoa myös osana suurempaa opiskelijajoukkoa. Millainen on koko ryhmän dynamiikka. Saako Meri työrauhan ja riittävästi tukea esimerkiksi YTO-aineiden tunneilla.

# data[].attributes.body
Koulutuksen järjestäjä päättää opiskelijalle annettavasta erityisestä tuesta ja tuen tarve määritellään aina yksilöllisesti jokaiselle opiskelijalle. Ennen päätöksen tekemistä erityisestä tuesta, tulee kuulla sekä opiskelijaa että tämän huoltajaa tai laillista edustajaa. Kuulemisen tarkoituksena on saada selville, että miksi opiskelija tarvitsee erityistä tukea ja mikä on erityisen tuen merkitys koskien ammatillista koulutusta. Jos opiskelija ei opintojen edetessä enää tarvitse erityistä tukea, tulee koulutuksen järjestäjän purkaa päätös erityisestä tuesta.
Erityisen tuen päätös on hallinnollinen asiakirja ja oikaisuvaatimus tähän on mahdollisuus tehdä aluehallintoviraston kautta.

Laki ammatillisesta koulutuksesta - Erityinen tuki L531/2017, 64§

Opiskelija on oikeutettu saamaan erityistä tukea, jos hän oppimisvaikeuksien, vamman, sairauden tai muun syyn vuoksi tarvitsee pitkäaikaista tai säännöllistä erityisen oppimisen tukea saavuttaakseen tutkinnon perusteiden mukaiset ammatti- tai osaamistavoitteet. Tässä laissa erityisellä tuella tarkoitetaan opiskelijan tavoitteisiin ja valmiuksiin perustuvaa suunnitelmallista pedagogista tukea sekä erityisiä opetusjärjestelyitä. Erityisen tuen opetus mahdollistaa opiskelijaa saavuttamaan tutkinnon perusteiden mukaisen ammattitaidon sekä osaamisen. Myös erityistä tukea saavan opiskelijan osaamisen arviointia on mahdollista mukauttaa laatimalla opiskelijalle yksilöity osaamisen arviointi.  Erityisen tuen antaminen tavoittelee myös opiskelijan kokonaiskuntoutusta yhteistyössä kuntoutuspalveluiden tuottajien kanssa.

Laki ammatillisesta koulutuksesta - Vaativa erityinen tuki L531/2017, 65§

Opiskelijoilla, joilla on vaikeita oppimisvaikeuksia, vaikea vamma tai vaikea sairaus, on oikeutettu saamaan vaativaa erityistä tukea. Tällaiset opiskelijat tarvitsevat yksilöllistä, laaja-alaista ja monipuolista erityistä tukea.

# data[].attributes.headline
Oppilaitoksen erityisen tuen prosessit ja toimijat

# data[].attributes.subject
Oppilaitoksen erityisen tuen prosessit ja toimijat

# data[].attributes.body
Tampereen ammattikorkeakoululla ei ole intranetin mukaan suunnitelmaa erityisen tuen toteutuksesta, mutta TAMKilla on Koppari-nettisivusto (https://www.koppari.fi/tamk/), jossa löytyy kootusti opiskelijoille suunnatut erityisen tuen palvelut.

Palvelun mukaan esim. opintojen sujumiseen opiskelija löytää apua seuraavista palveluista:

Opinto-ohjaus (TAMK)

Erityisopettaja (TAMK)

Sparris-pajat (TAMK)

Opettajatuutori (TAMK)

Opintokuraattori (TAMK)

Näsinkulman Klubitalo, Learning Lab (TAMK)

Nyyti ry

Vertaiskoutsaus (Tamko)

Omavoima / Setlementti ry

Oppilaitospastori

# data[].attributes.body
Opettaja saattaa kohdata jo edellä mainittujen erityisen tuen tarpeiden lisäksi myös muita haasteita opetustyössään. Oppilaan oman elämän hallinnan vaikeudet voivat johtaa opiskelijan omaan hyvinvointiin ja sitä kautta heijastua pahastikin mm. opiskelukykyyn ja opiskelussa mukana pysymiseen. Elämäntapojen, terveyden, ihmissuhteiden ja harrastusten tulisi olla sopivasti balanssissa. Riittävä uni ja liikunta sekä monipuolinen ja ravitseva ruokavalio luovat hyvän perustan opiskeluhyvinvoinnille. Tarvittaessa opettaja ja koulun muu henkilökunta sekä opintopsygologit ja terveydenhuollon ammattilaiset - ystäväpiiri mukaan lukien – auttavat ja tukevat opiskeluhyvinvointia.

Tämän päivän opiskelijoilla IT-taidot ja niiden luova käyttäminen näyttelevät yhä suurempaa roolia niin opiskelussa, työelämässä kuin vapaa-ajalla. Pysyäkseen opetuksen vauhdissa ja mukana kehityksessä opiskelijan tulee olla motivoinut kehittämään omia tietoteknisiä taitojaan. Jälkeen jääminen tässä aiheessa voi kasata opiskeluvaikeuksia. Sama koskettaa myös opettajaa - myös opettajan on kehitettävä itseään mahdollistaakseen monipuolisen opettamisen ja säilyttääkseen opiskelijan motivaation. Opetus, opintojen ohjaus sekä opiskelijan ja opettajan väliset suhteet ovat erittäin tärkeitä opiskelukýkyyn vaikuttavia tekijöitä.

Opettaja saattaa joutua kohdakkain myös oppilaan ahdistuneisuuden ja masennuksen kanssa. Opiskelijan omat voimavarat ja elämäntilanne saattavat olla esteenä opiskelujen etenemiselle. Voimavaroihin vaikuttavat opiskelijan oma persoonallisuus, fyysinen ja psyykkinen terveys, elämäntilanne, sosiaaliset suhteet ja terveyteen vaikuttavat tottumukset. Samoin tukiverkostot ja aikaisempi kokemus omien voimien ja kykyjen riittävyydestä vaikuttavat opiskeluun. Lisäksi opiskelijan taloudellinen tilanne voi kasata taakkaa harteille - tässä voivat auttaa Kelasta saatavat etuudet.

Opintojen suunnittelu ja ajankäytön hallitseminen ovat tärkeä osa opiskelutaitoja. Opiskelijalta odotetaan omatoimisuutta ja aktiivisuutta opintosisältöjen ja aikataulujen suunnittelussa. Myös opiskeluympäristöllä voi olla suuri vaikutus opiskelujen etenemiseen – innostava ja kannustava ilmapiiri motivoi aina etenemisessä ja menestymisessä. Opiskeluympäristön muodostavat fyysinen (viihtyvyys, esteettömyys), psyykkinen (turvallisuus, arvostus, kuulluksi tuleminen) ja sosiaalinen (keskinäiset suhteet, yhteisöllisyys) ympäristö. Toisin sanoen opiskelijoiden ja henkilökunnan välisellä vuorovaikutuksella sekä opiskeluyhteisössä vallitsevalla ilmapiirillä voi olla yllättävän iso merkitys opiskelujen etenemiselle.

Opiskelukyky on jokaisella opiskelijalla yksilöllistä ja sillä on suora yhteys opiskelijan hyvinvointiin, menestymiseen opinnoissa, niiden sujuvuuteen sekä oppimistuloksiin.

# data[].attributes.body
Erityisen tuen ohjauksella tarkoitetaan kaikkia niitä keinoja, joilla opettaja voi edistää opiskelijan oppimista, oppimismahdollisuuksien luomista sekä oppimishalun virittämistä ja säilyttämistä. Kuten mikä tahansa oppimisen ohjaaminen on myös erityisen tuen ohjaus aina käytännöllistä toimintaa oppilaitoksessa, työpaikoilla ja nykyään yhä enemmän myös verkossa.

Erityisen tuen muoto määritellään aina yksilöllisesti jokaiselle opiskelijalle. Opettajan on siten tunnettava opiskelijan ajatuksia, asenteita ja ongelmanratkaisuprosesseja. Opettaja voi vaikuttaa oppimisen edistämiseen ja oikeiden keinojen löytämiseen vasta, kun oppimisen ongelmat ja opiskelijan ajattelu- ja ongelmanratkaisuprosessit on tehty näkyviksi. Opettajan tulee rohkaista opiskelijaa itse tutkimaan omia toimintatapojaan ja oppimisvalmiuksiaan.

Oppimisen yleisten lainalaisuuksien tuntemisen lisäksi opettajan on ymmärrettävä ja tunnistettava erilaisia oppijoita ja heidän tapojaan oppia.

Opettajan tehtävänä on toimia oppilaan ohjaajana, erityisen tuen työn organisoijana ja sosiaalisen tuen järjestäjänä sekä luoda luottamuksellinen ilmapiiri.

Opettajan on osattava valita ohjaustapansa oppijan valmiuksien mukaan ja pyrittävä edistämään hänen kehittymistään. Oppija tarvitsee aluksi selkeitä ohjeita ja ohjausta, mutta oppijan kehittyessä ohjaus muuttuu motivoivaksi ja avustavaksi.

Oppimisen tuen keinojen tulee olla vapaaehtoisia ja maksuttomia. Yleisimpiä oppimisen tuen keinoja ovat:

opinto-ohjaus, jolla tähdätään opiskelu- ja työelämätaitojen kehittämiseen, tarkoituksenmukaisiin ja oikeisiin opintojen aikaisiin valintoihin sekä siirtymiseen jatko-opintoihin ja työelämään.

erityisopetus, jonka ensisijaisena tavoitteena on tukea oppilaan opiskelua siten, että yleisen oppimäärän mukaiset tavoitteet on mahdollista saavuttaa.

sparraaminen, joka on vuorovaikutusta, jossa autetaan jäsentämään ja kirkastamaan käsissä olevaa tilannetta, näkemään mahdollisuuksia ja vahvuuksia sekä löytämään askelia etenemiseen.

tuutorointi, jossa opiskelijatuutorit antavat vertaistukea opiskelijalle toimien oppaana opiskeluympäristössä ja yhteisön arjessa.

koulukuraattori, jonka tehtävänä on osana moniammatillista oppilashuoltoa edistää koulu- ja opiskeluyhteisön hyvinvointia sekä yhteistyötä oppilaiden /opiskelijoiden perheiden ja muiden läheisten kanssa sekä tukea oppilaiden oppimista ja hyvinvointia sekä osallisuutta.

opiskelijaterveydenhuolto, jonka laajaan työkenttään kuuluvat opiskelijoiden terveyden ja opiskelukyvyn edistäminen, opiskeluympäristön terveellisyyden ja turvallisuuden sekä opiskeluyhteisön hyvinvoinnin turvaaminen ja parantaminen, terveyden- ja sairaanhoitopalvelut, joihin sisältyvät mielenterveyshäiriöiden ja päihdeongelmien varhainen toteaminen, hoito ja jatkohoitoon ohjaus sekä seksuaaliterveyttä edistävät palvelut ja suun terveydenhuollon palvelut, opiskelijan erityisen tuen ja tutkimuksen tarpeen varhainen tunnistaminen ja tarvittaessa tutkimuksiin ja hoitoon ohjaaminen sekä psykoterapiaan ohjaamisen edellyttämä hoito ja lausunto.

vertaistuki, joka on kokemusten jakamista toisen saman kokeneen kanssa. Vertaistuki tarkoittaa kokemustietoon perustuvaa tukea, jonka tärkeimmät elementit ovat kertominen ja kuunteleminen.

kampuspapit, jotka tekevät yksilöohjausta tarjoamalla keskusteluapua henkilökohtaiseen kasvuun ja elämän erilaisiin muutostilanteisiin.  Keskustelut voivat liittyä mihin tahansa henkilökohtaiseen elämään  kuuluvaan asiaan eikä opiskelijalta edellytetä kirkon jäsenyyttä tai tiettyä maailmankatsomusta.

# data[].attributes.body
Henri Rikander kertoo Minna Seppälän ja Sissi Huhtalan Oppilaitosturvallisuus ja turvallisuustoimijuus -podcastissa turvallisuustoimijuuden olevan yksi opintoyhteisön keskeisimmistä arvoista. Turvallisuustoimijuudella tarkoitetaan jokaisen opintoyhteisön jäsenen korkeaa arvostusta yhteisön turvallisuutta kohtaan. Turvallisuustoimijuuteen kuuluu myös turvallisuuden aktiivinen edistäminen ja turvattomuutta tuovien tekijöiden huomioiminen ja niihin puuttuminen. Opettajan näkökulmasta turvallisuustoimijuus näkyy opintoyhteisön turvallisuussuunnitelmaan tutustumisella ja tarvittavien toimenpiteiden toteuttamisena. Opettajan omalla esimerkillä turvallisuustoimijuuden opettaminen sujuu luonnostaan ja tulee osaksi myös opiskelijoiden arkea. Opettajan tulee ottaa aktiivisesti opiskelijat mukaan turvallisuustoimijuuden eri toimenpiteisiin, kuten turvakävelyyn. Keskeistä on huomioida opiskelijoiden ikätaso ja toimintakyky suunnitellessa ja toteutettaessa turvallisuustoimenpiteitä. Pienimmille oppilaille on tärkeää luoda turvallisuudentunne ja esittää asia soljuvasti ilman pelottelua. Vanhempien oppilaiden kanssa turvallisuustoimijuutta voidaan pohtia syvällisemmin myös käytännöntasolla.

Rikander painottaa Seppälän ja Huhtalan podcastissa jokaisen opintoyksikön tarvitsevan oman, yksilöllisen turvallisuussuunnitelman. Opintoyhteisöt ja koulurakennukset ympäristöineen eivät ole homogeenisia, mikä tulee huomioida turvallisuussuunnitelmassa. Jokaisen opintoyhteisön yksilölliset turvallisuusuhat tulee arvioida erikseen. Yhteiset ja yleiset turvallisuusohjeet ovat hyvä alku opintoyksikön turvallisuussuunnitelmaan, mutta yksinään se ei riitä. Myös opettajan tulee huomioida oman opetusyksikön turvallisuusriskit ja käydä niitä läpi opiskelijoiden kanssa.

Oppilaitosturvallisuuteen kuuluu opiskelijoiden näkökulmasta turvallinen oppimisympäristö ja työntekijöiden näkökulmasta turvallinen työympäristö. Haasteita tuovat moninaiset yhteiskunnalliset haasteet, jotka vakavimmillaan johtavat kouluväkivaltaan. Tärkeimmät turvallisuustoimenpiteet ovat turvallisuusuhkien ennaltaehkäisy, valvonta ja turvallisuustoimijuus. Turvallisuussuunnitelma tulee päivittää usein muuttuvien turvallisuusuhkien ennaltaehkäisemiseksi. Aktiivinen turvallisuuskoulutus koko opintoyhteisölle turvaa kasvu-, oppimis- ja työrauhan koko opintoyhteisölle.

Opettajan ammattitaito siivittää yli haastavien kohtaamistilanteiden. Tietoinen mielen ja kehon säätely auttaa toimimaan rauhallisesti ja päämäärätietoisesti haastavassa tilanteessa. Harmonisessa, tasapainoisessa ja vapautuneessa tilassa omien impulssien säätäminen ja rationaalinen toiminta optimoituu. Stressitilanteessa keskittyminen herpaantuu ja energiaa tuhlautuu ylimääräiseen, mikä lisää kaaosta. Opettajan tunnetaidot kehittyvät kokemuksen myötä, jolloin toiminta konfliktitilanteissa on sujuvampaa. Opettajan oma rauhallinen ja horjumaton toiminta osoittaa aggressiivisesti toimivalle oppilaalle tilanteen olevan hallinnassa yllättävästä ja odotusten vastaisesta tilanteesta huolimatta.

Kiristyneeseen tunnelmaan paras lääke on empatia, joka lievittää tehokkaasti jännitystä ja ahdistusta. Toisen tilanteen, taustan ja ympäristön vaikutusten ymmärtäminen ovat omia vahvuuksiani. Oppilaan pieleen mennyt tentti tuntuu oppilaasta varmasti pahalta, mutta jokaiselle meistä tulee vastaan epäonnistuneita suorituksia. Harmituksen kohteen siirtäminen asian positiivisiin puoliin auttaa rauhoittamaan tilanteen. Pieleen mennyttä tenttiä voi yrittää uusia ja onnistua paremmin ensi kerralla.

Itselleni haastavinta on tilanteet, joissa opiskelijalla ja opettajalla ei ole yhteistä kieltä, eikä tulkkia ole saatavilla. Näissä tilanteissa keskeistä on rauhallinen ja selkeä elekieli sekä muun opintoyhteisön tuki. Vuorovaikutuksessa keskeistä on myös eleet, sillä koettu tunne voittaa aina faktat. Rauhallinen ja jämäkkä käyttäytyminen auttaa pitkälle.

# data[].attributes.headline
Millaiset tekijät erilaisissa oppimisympäristöissä ylläpitävät opiskelijoiden ja opettajien hyvinvointia? 

# data[].attributes.subject
Millaiset tekijät erilaisissa oppimisympäristöissä ylläpitävät opiskelijoiden ja opettajien hyvinvointia? 

# data[].attributes.body
Terveydenhuoltolaissa eri toimijoille on säädettynä omat tehtävänsä ja toimensa, joilla huolehditaan ja edistetään oppilaitosympäristön terveyttä ja turvallisuutta sekä yhteisön hyvinvointia. Opiskeluympäristöltä vaaditaan hyvää ja laadukasta opetusta, kulttuurisesti tukevaa ympäristöä sekä turvallisia olosuhteista, jossa jokainen opiskelija viihtyy.

Oppilaitoksen ilmapiiriin vaikuttavat viihtyisyys, opiskelun mielekkyys, yhdenvertaisuuden kokeminen sekä omat vaikuttamisen mahdollisuudet. Myös tunne- ja vuorovaikutustaidoilla on tärkeä osuus oppilaitoksen hyvinvoinnin edistämisessä - näitä taitoja voidaan myös opettaa ja huomioida ne oppilaitoksen työskentelytavoissa. Positiiviset palautteet, onnistumisen ilo sekä opintojen vahvuusalueiden huomioiminen ehkäisevät niin opintojen keskeytymistä kuin ylimääräisiä poissaoloja.

Oppilaitos voi edistää opiskelijoiden hyvinvointia myös omilla päätöksillään. Eräs opiskelijoiden hyvinvointiin vaikuttava tekijä on opiskelujen järjestämistapa. Opiskelujen järjestämistavat vaikuttavat opiskelijoiden päivittäiseen vireyteen sekä ja jaksamiseen ja tätä kautta ovat suoraan kytkeytyneenä myös oppimiskykyyn.

# data[].attributes.headline
Mikä on oma roolisi oppijayhteisön hyvinvoinnin ylläpitämisessä?

# data[].attributes.subject
Mikä on oma roolisi oppijayhteisön hyvinvoinnin ylläpitämisessä?

# data[].attributes.body
Oppijayhteisön hyvinvointi koostuu useista eri tekijöistä. Tässä keskitymme opettajan rooliin psyykkisessä, sosiaalisessa sekä terveyttä edistävässä hyvinvoinnissa. Teorioiden mukaan ihminen tarvitsee voidakseen hyvin myönteisiä ihmissuhteita ja kykyä toimia ihmissuhteissa. Opettajan tulee asennoitua myönteisesti kaikkiin oppilaisiinsa ja kohdella heitä joka tilanteessa tasapuolisesti. Opettajalta vaaditaan ymmärrystä ja kykyä asettua toisen asemaan.

Hyvinvointia kohottaa myös kyvykkyyden kokemukset ja myönteiset tunteet. Näihin opettaja voi vaikuttaa kannustamalla opiskelijoita ja luottamalla heihin. Toisinaan on hyvä keskittyä positiivisiin asioihin. Opettajan myönteinen asenne asioihin tarttuu opiskelijoihin, joten opettaja voi omalla positiivisella asenteellaan saada myös muut näkemään asioita positiivisessa valossa.

Myös merkityksellisyyden ja autonomian tunne liittyvät teorioiden mukaan vahvasti hyvinvointiin. Opettajan tulee muistaa, että jokainen ihminen on yksilö ja osata myös ymmärtää ihmisten välistä erilaisuutta. Opettaja voi myös toiminnallaan tukea sitä, että jokainen opiskelija pääsee osaksi opiskelijayhteisöä, esimerkiksi ryhmänmuodostuksen ja vuorovaikutusta tukevien opetusmenetelmien kautta. Jokainen yksilö on merkityksellinen ja opettajan perimmäinen tehtävä on tukea oppilaita ja kannustaa heitä esimerkiksi minäpystyvyyden vahvistamisen kautta.  Näiden tekijöiden lisäksi hyvinvointiin on liitetty esimerkiksi tunteiden vakaus. Opettaja voi omalla esimerkillään ja rauhallisella asenteellaan siirtää rauhallisuutta myös oppijayhteisöön.

Tarvittaessa opettajan tulee puuttua opiskelijoihin liittyviin oppimisyhteisön hyvinvointia heikentäviin tekijöihin ja myös ohjata opiskelijoita avun piiriin. Tällaisiin tilanteisiin oppilaitoksilla on yleensä tietyt toimintatavat. Opettajan tulee myös alemmilla koulutusasteilla olla tarvittaessa matalalla kynnyksellä yhteydessä opiskelijan vanhempiin.

Koulutyön järjestämistapa vaikuttaa oppijoiden hyvinvointiin ja myös opettaja voi vaikuttaa näihin.  Tukeeko lukujärjestys oppimista? Ovatko kokeet ja muut eritysitä ponnistelua vaativat suoritteet jaettu pitemmälle aikajanalle? Lukujärjestyksestä tulisi myös löytyä virkeyttä edistävää vuorottelua.

# data[].attributes.body
Rationaalinen oppilashuolto tarjoaa opiskelijalle turvallisen ja terveellisen kasvuympäristön. Tärkeintä on ongelmien ehkäisy ja niihin puuttuminen välittömästi varhaisessa vaiheessa.

Opiskelukyvyn ylläpitämisessä keskeistä on monialainen opiskeluhuolto, joka tarjoaa niin yhteisöllistä kuin yksilöllistä tukea. Opiskelijalle löytyy useita erilaisia tukimuotoja jokaiseen haasteeseen. Opiskelijoille tulee kertoa tukitoimista ja rohkaista heitä hakeutumaan oikean tuen piiriin.

Yhteenkuuluvuudentunne ja arvostus ovat keskeisiä tekijöitä yksilön tarvehierarkiassa, mitkä liimaavat yhteen yhteisöllisen opiskeluhuollon. Opintoyhteisön yhteistoiminta edesauttaa opintoyhteisön yhteenkuuluvuutta.

Kaksisuuntainen, symmetrinen viestintä opiskelijoiden ja opettajien välillä luo tiiviin yhteishengen. Opiskelijoiden mielipiteiden kuunteleminen ja huomioiminen esimerkiksi oppilaskunnanhallituksessa sujuvoittaa kaikkein yhteistä koulutyötä.

Fyysisen, psyykkisen ja sosiaalisen terveyden edistäminen ja siihen kannustaminen edesauttaa myös koulutyötä. Hyvinvoiva kouluyhteisö jaksaa pakertaa opintojen kanssa.

Yksilöllinen opiskeluhuolto tarjoaa henkilökohtaista apua ja tukea alan ammattilaisten toimesta. Psykologien ja koulukuraattoreiden tarjoama apu on matalankynnyksen yksilöllinen palvelu jokaiselle oppilaalle sosioekonomisesta taustasta riippumatta.

Tukitoimintoja nuorille löytyy yhteiskunnan toimesta useita, kuten nuorten sosiaalipalvelut, Ohjaamo, seurakunnat, etsivä nuorisotyö ja nuorisotoimi. Usealle toimijalle pirstaloituneet tukipalvelut voi olla nuorelle haastava hahmottaa. Nuoret tarvitsevat tukea oikean tahon löytämisessä.

Luottamus opettajan ja opiskelijan välillä syntyy välittävän viestinnän kautta. Lempeän jämäkkä vuorovaikutus ja aktiivinen kommunikaatio lisää molemminpuolista kunnioitusta, jolloin oppilaan on helpompi lähestyä opiskeluhuoltoa huolineen.

Moniammatillinen opiskeluhuolto tavoittaa opiskelijat parhaiten jalkautumalla luokkiin oppilaiden luokse. Hyvä esimerkki tästä on psykiatriset sairaanhoitajat, jotka kiertelevät luokissa ja käytävillä oppilaiden keskuudessa. Opiskelijat kokevat tutun henkilön helpommin lähestyttäväksi.

Yksinäisyys ja opintoporukasta ulos jääminen ovat yleisempiä syitä opintojen hidastumisella ja jopa keskeytymiselle. Ryhmäytymisen merkitys on kasvanut erityisesti etäopintojen aikana. Yhteen hitsautunut ryhmä kannattelee jokaisen kaverin opintopolun loppuun yhteisvoimin.

Mallioppiminen kannustaa tehokkaimmin oppilaita tavoittelemaan omia päämääriään. Tutortoiminta tarjoaa uusille opiskelijoille esimerkin, miten vaativat opinnot, mahdolliset työt ja muun vapaa-ajan yhdistää sujuvasti.

# data[].attributes.body
Opiskelijahuoltoon liittyvän monialaisen verkostoyhteistyön taustalla on useita lakeja ja säädöksiä. Ensisijaisesti eduskunta antaa lakeja, kuten laki ammatillisesta koulutuksesta (531/2017), lukiolaki (714/2018) tai oppilas- ja opiskeluhuoltolaki (1287/2013). Lakeja täydennetään valtioneuvoston asetuksilla.

Opetushallitus antaa lakeihin perustuvia sitovia määräyksiä (esimerkiksi ammatillisen tutkinnon perusteet) sekä lisäksi täydentäviä ohjeita.

Edellisten pohjalta koulutuksen järjestäjä laatii omia suunnitelmiaan ja toimintamalleja. Tämä tarkoittaa sitä, että kun suunnitelmat on laadittu ensin mainittujen pohjalta, toimitaan myös lainmukaisesti.

Usein ammatillisessa koulutuksessa on tulkittava rinnan lakia ammatillisesta koulutuksesta sekä oppilas- ja opiskeluhuoltolakia, koska laki oppilas- ja opiskeluhuollosta ei ole aina yksiselitteinen, sillä se on laadittu kaikille opiskeluasteille. Hankaluutta tuottaa myös 18 vuoden ikä, koska useita lainkohtia tulkitaan eri tavalla alle ja yli 18-vuotiaille sekä myös siihen, miten omaiset tai perheenjäsenet voivat olla mukana yhteistyössä.

Vaikka siis on olemassa erillinen laki oppilas- ja opiskeluhuollosta, se ei ole yksiselitteinen koska myös lakiin ammatillisesta koulutuksesta (L531 §99) sisältyy sisään viittaus oppilashuoltoon (1 mom) ja oma määrittelynsä mitä oppilashuollolla ammatillisessa koulutuksessa tarkoitetaan (2 mom).

Kun puhutaan monialaisesta yhteistyöstä, mukana on lisäksi myös useiden muiden ammattialojen edustajia kuin oppilaitos itsesään ja tällöin taustalla voi vaikuttaa monia muitakin lakeja, esimerkiksi laki terveydenhuollon ammattihenkilöstöstä (559/1994).

Laissa oppilas- ja opiskelijahuollosta määritellään paitsi oppilas- ja opiskelijahuollon sisältö ja merkitys niin myös yhteisöllinen opiskelijahuolto. Kaikkien oppilaitoksessa opiskelijoiden kanssa työskentelevien sekä opiskelijahuoltopalveluista vastaavien viranomaisten ja työntekijöiden on tehtävissään edistettävä opiskelijoiden ja oppilaitosyhteistyön hyvinvointia sekä kotien ja oppilaitoksen välistä yhteistyötä. Oppilaitoksen henkilökunnalla on ensisijainen vastuu oppilaitosyhteistyön hyvinvoinnista.

Oppilaitoksen tulee laatia oppilaitoskohtainen opiskeluhuoltosuunnitelma, joka tulee suoraan oppilas- ja opiskelijahuoltolaista. Suunnitelmassa kerrotaan, miten oppilaitoksessa oppilashuoltoa toteutetaan, arvioidaan ja kehitetään. Laadinnasta on annettu myös Opetushallituksen määräys (3.10.2014/791).

Edellä olemme käsitelleet myös opiskelijan erityisen tuen tarvetta, ja siihen liittyvät oikeudet, edellytykset ja tavoitteet on sisällytetty lakiin ammatillisesta koulutuksesta ( L531/2017, 64§).

Kun käsitellään yksilön oikeussuojaan ja henkilötietoihin liittyviä asioita, on aina huomioitava salassapitovelvollisuus. Valtaosa salassa pidettäviin kysymyksiin liittyvistä ongelmista ratkeaa sillä, että pyydetään lupa käsitellä ja jakaa jotain määrättyjä tietoja (määritelty oppilas- ja opiskelijahuoltolaissa 1287/2013).