# data[].attributes.headline
bare helsehjelp på områder der du har kompetanse

# data[].attributes.subject
bare helsehjelp på områder der du har kompetanse

# data[].attributes.headline
Øyeblikkelig hjelp til pasienten om det står om liv og død.

# data[].attributes.subject
Øyeblikkelig hjelp til pasienten om det står om liv og død.

# data[].attributes.headline
utføre jobben din faglig riktig, med omsorg for brukerne

# data[].attributes.subject
utføre jobben din faglig riktig, med omsorg for brukerne

# data[].attributes.headline
Du er også i følge loven pålagt å oppdatere kunnskapen din!

# data[].attributes.subject
Du er også i følge loven pålagt å oppdatere kunnskapen din!

# data[].attributes.headline
taushetsplikt skal beskytte brukere og pasienter 

# data[].attributes.subject
taushetsplikt skal beskytte brukere og pasienter 

# data[].attributes.headline
helsepersonellloven stiller krav til deg som yrkesutøver

# data[].attributes.subject
helsepersonellloven stiller krav til deg som yrkesutøver

# data[].attributes.body
bidrar til sikkerhet for pasienter

# data[].attributes.headline
Sier noe om forsvarlighet, hvis du ikke har god nok kunnskap er du pliktig å søke hjelp.

# data[].attributes.subject
Sier noe om forsvarlighet, hvis du ikke har god nok kunnskap er du pliktig å søke hjelp.

# data[].attributes.headline
Et krav i loven er at man må overholde taushetsplikten.

# data[].attributes.subject
Et krav i loven er at man må overholde taushetsplikten.

# data[].attributes.body
det at hjelpen holder en viss standard, både faglig og når det gjelder den omsorgen som gis

# data[].attributes.headline
Formålet med loven er at den skal bidra til sikkerhet og kvalitet i helsetjenesten.

# data[].attributes.subject
Formålet med loven er at den skal bidra til sikkerhet og kvalitet i helsetjenesten.

# data[].attributes.headline
forteller hvordan du skal utøve ditt yrke

# data[].attributes.subject
forteller hvordan du skal utøve ditt yrke

# data[].attributes.headline
formålet er å bidra til sikkerhet for pasienter

# data[].attributes.subject
formålet er å bidra til sikkerhet for pasienter

# data[].attributes.body
- vise forsvarlighet
- gi øyblikkelig hjelo
- overholde taushetsplikten

# data[].attributes.headline
Helsepersonell loven forteller hvilke plikter du har som yrkesutøver

# data[].attributes.subject
Helsepersonell loven forteller hvilke plikter du har som yrkesutøver

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
TØNSBERG (VG) Hege Thorén (35) er én tre av pasienter som fikk hepatittsmitte sprøytet rett inn i kroppen på Rikshospitalet.

Det er gått fire år siden marerittet startet. Hun kom til Rikshospitalet å få behandling mot giktsmerter - men ble påført enda større lidelser enn noen gang. Legen spredte hepatitt B-virus fra den ene pasienten til den andre. Istedenfor å kaste sprøyte og opptrekkskanyle etter bruk, brukte han dem om igjen.

Slik påførte han tre leddgiktpasienter hepatittsmitte, som i verste fall gir dødelig leversykdom.

Hege fikk livsvarige plager, og er den første pasienten som orker å snakke om smittedramaet.

Helsetilsynet fastslo at legen hadde utvist så grov uaktsomhet, at de begjærte påtale av ham.

- Etter at smitten ble kjent, tilbød ikke legen oss hjelp. Kontakten bare opphørte. Han gjorde ikke dette med vilje, men det var jo en merkelig og farlig bruk av engangsutstyr, sier Hege Thorén.
Galgenhumor
Skadesaken ble innmeldt til Norsk pasientskadeerstatning (NPE) for 2,5 år siden, hvor saken fortsatt pågår.

- Du må være ressurssterk og oppegående for å orke å ta opp den kampen. Det er utmattende, men jeg nekter å sette meg ned å gi opp. Men det er viktig for meg at livet går videre, sier 35-åringen.

Vårsola ligger lavt over terrassen, mens Hege og Mads forteller.

Det er midt på dagen. Ektemannen er hjemme for å se til kona si. Hver morgen før han går på jobb, har han lagt frem mat og ting som Hege trenger.

- Vi tar én dag av gangen, og bruker mye galgenhumor i hverdagen. Det må vi etter alt som har skjedd, sier hun.

Smertene binder henne ofte til senga i hele dager. Mads må hjelpe kona å kle på seg. På de gode dagene går Hege og Mads turer langs stranden på Ringshaug.

- På gode dager liker jeg å være i aktivitet og få kroppen i gang, selv alle plager og smerter, sier Hege.

Hun var godt fornøyd med legen som ga henne smertebehandling for leddgikten. Sommeren 2007 fikk hun gule flekker i øyene, og akutt leversvikt.

- Jeg går på giktmedisiner, som skal gjennom leveren min. Hepatitten setter seg i leveren. Til sammen gir dette en veldig alvorlig tilstand. Jeg måtte sporenstreks slutte med giktmedisiner, som jeg er avhengig av for å fungere, sier Hege Thorén, som lever i usikkerhet for hvordan den spesielle tilstanden hennes vil utvikle seg.

Status:
Utløste smittejakt
Hepatitt B er en leversykdom som smitter ved bruk av urene sprøyter og seksuell kontakt, som ofte rammer narkomane og prostituerte.

- Da en venninne som også har leddgikt, ble mystisk syk med samme symptomer som jeg hadde, skjønte jeg etter hvert at vi måtte ha blitt smittet på samme sykehus som vi begge gikk til behandling hos. Jeg er jo ikke narkoman eller prostituert, sier Thorén.

De to venninnene oppsøkte sykehuset i Tønsberg, hvor det ble tatt DNA-prøver av viruset - som viste seg å komme fra samme smittekilde. Thorén forteller at hun nærmest måtte mase og gråte på telefonen for å få komme inn på infeksjonsavdelingen ved Rikshospitalet.

Etter at Hege slo alarm, iverksatte Rikshospitalet en omfattende smittejakt. 57 pasienter som hadde vært i behandling hos den aktuelle legen var inne til prøvetakning.

Hun mener det bør legges et større ansvar på behandlende lege når feil oppstår.

- Legen burde i alle fall hjelpe til når skaden har skjedd. Etter feilbehandlingen var det ingen som plukket deg opp. Du fikk ikke noe tilbud om å prate ut med noen. Du blir stående helt alene. Jeg fikk ikke engang en brosjyre om hvor jeg skulle henvende meg etterpå. Det er helt bak mål. Det sikkert ikke sånn de vil at systemet skal virke, men det er jo dette som har skjedd, sier Hege Thorén.
Barnedrømmen brast
Saken fikk enorme konsekvenser for henne.

- Jeg ble hundre prosent ufør og studiene gikk føyken. Jeg hadde studert mye og skulle ta en master i spesialpedagogikk. Når jeg ikke kan ta giktmedisin, løper sykdommen løpsk. Det har blitt mange sykehusinnleggelser, sier hun.

Drømmen om å få egne barn er knust.

På grunn av leddgikten ville det vært en for stor belastning for Heges kropp å bære frem et barn. Derfor ville hun og mannen adoptere.

Beskjeden om at hepatittsmitten ødela for adopsjonsprosessen var traumatisk.

- Vi sa at saken måtte behandles på nytt, og at vedtaket sannsynligvis utfra sakens karakter, ville bli avslått. Det er klageadgang på avslag, opplyser leder Gunn Helen Vårvik av adopsjonsteamet i Bufetat region sør.

- Jeg synes det var helt grusomt. Du går rett inn i sorg. Du har til og med kjøpt inn ting og forberedt deg på barn. Det var som å gå gravid, og så miste barnet rett før fødselen. Dette gikk ikke bare utover oss, men også den nærmeste familien. Det har blitt en lang sorgprosess i ettertid, sier Hege Thorén.
- Burde vært unngått
Legen avviser at smitten kom fordi han brukte samme sprøyte flere ganger.

- Det er ikke brukt samme sprøyte på flere pasienter. Smitten må komme av at et glass med sjeldnere brukt lokalbedøvelsesmiddel er blitt stående igjen fra en pasient til den neste, skriver han via sin kone på e-post.

Legen er nå pensjonert. Han godtok forelegget fordi han følte seg maktesløs.

- Pasientene kunne ha tatt kontakt, og de har visst at han ville ha vært der for dem, står det i eposten.

I februar 2009 fattet NPE vedtak i saken og ga Thorèn rett til erstatning for den skaden smitten har påført henne.

- Dette er et tydelig eksempel på hvor store konsekvenser det kan få for en enkelt pasient at det skjer en svikt i helsevesenet. I dette tilfelle burde svikten ha vært unngått, og vi kan godt forstå at dette føles ekstra belastende for Thorèn, sier avdelingsdirektør Anne-Mette Gulaker i Norsk pasientskadeerstatning.

- Å vente på avgjørelser fra oss, oppleves nok ofte som en tålmodighetsprøve som vi godt forstår er belastende for de som venter. I dette tilfelle har Thorèn også fått forsinkelser i saksbehandlingen gjennom den køen vi har slitt med tidligere og det beklager vi.
Grunnleggende feil
Smittevernlege Egil Lingaas ved Rikshospitalet hadde et inntrykk av at legen forsøkte å spare penger, ved å bruke samme engangsutstyr flere ganger. Han ledet smittejakten på sykehuset.

- Det viste seg at legen brukte samme sprøyte og fylte den flere ganger etter hverandre fra den samme beholderen med bedøvelsesmiddel når det var nødvendig med mer enn én medisindose for å gi tilstrekkelig smertebehandling. Slike beholdere er beregnet for flere doser. Feilen var at den samme beholderen også ble brukt til neste pasient. Hver for seg ville disse to fremgangsmåtene ikke ført til smitte - det var kombinasjonen som var skjebnesvanger, sier Lingaas.

- Ut fra hva legen forklarte, ga legen inntrykk av at han ønsket å spare penger, sier Lingaas.

Han forklarer at det bare skal en mikroskopisk dråpe blod til, for å spre hepatitt B-smitte.

- Det er veldig basic at vi ikke bruker samme engangsutstyr flere ganger. Det som skjedde skal ganske enkelt ikke skje, sier han.

Lingaas ledet det omfattende arbeidet med å gå gjennom timelistene til legen, og foreta testing av 57 av pasientene som hadde vært til behandling hos ham.
Nekter for pengemotiv
Legen svarer i en epost til VG at sykehuset tillegger ham et galt motiv:

- Tragedien er forårsaket i at min mann ble fratatt sin hjelpepleier, som i alle år hadde assistert ham under disse svært krevende behandlingene, skriver hans kone på mannens vegne.

- For at han skulle kunne fortsette å gi behandling til svært rammede smertepasienter med det mål å bedre deres fysiske funksjon, og deres livskvalitet, så måtte han i tillegg til å være lege også fungere som hjelpepleier. Det er en forvrengning å påstå at hans motiv var å spare penger, når det faktisk var sykehuset som hadde gjennomført innsparingstiltak som rammet hans legegjerning vesentlig, med tragiske følger for to av hans pasienter.

Helsetilsynet ga legen advarsel etter smittesaken 30. april 2009.

Tilsynet mente at legens praksis var "klart uforsvarlig", og mente den innebar brudd på helsepersonelloven § 4.

"Etter vår vurdering burde du klart ha forsikret deg om at din håndtering av aktuelle pasienter fulgte elementære regler for smitteforebyggende tiltak. Du skulle selvsagt ikke ha brukt den sprøyten som du hadde injisert pasienten med til å trekke opp væske som skulle brukes flere ganger."

Legen fikk 24. oktober 2009 et forelegg på 25 000 for brudd på helsepersonelloven § 67 jf § 4.

Terskelen for å bruke straff overfor helsepersonell ved feilbehandling er svært høy i Norge - det vanlige er tilsynsmessig oppfølgning:

Men i hepatittsaken på Rikshospitalet fikk legen bot, som han vedtok.
Flere rammet
Legen fulgte heller ikke opp andre pasienter som ble smittet - etter at tabben ble kjent.

Advokat Henning Borge bisto en av de tre giktpasientene som ble rammet av sprøyteslurvet.

- Etter at det ble konstatert at legen hadde smittet flere pasienter ved sin handlemåte, hørte min klient ingenting fra legen. Dette til tross for at han hadde inngående kjenneskap til konsekvensene, sier Borge til VG.

Den 32-årige kvinnen ble smittet av hepatitt i forbindelse med smertebehandlingen for giktplagene ved Rikshospitalet høsten 2007.

Smitten påførte henne ytterligere smerter og akutt sykehusinnleggelse. Hun kunne av den grunn ikke fortsette i sin deltidsstilling.

- Den behandling hun mottok mot hepatittsmitten, var ikke forenlig med de medisinene hun daglig tok mot giktsmertene. Dette resulterte i at hun gjennomlevde et smertehelvete i lang tid, samtidig som leddgikten fikk utvikle seg, sier Henning Borge.

Han beskriver legetabben som svært grov.

- Det er svært nedslående dersom det er riktig at legen har eksponert en rekke pasienter for alvorlig smitte for å spare noen kroner på engangsutstyr. Det må være enestående at en lege tar en slik risiko for å oppnå så lite. Det er åpenbart i strid med alle regler, og resulterte da også i en advarsel fra Helsetilsynet, påpeker han.

Det ble fremmet et erstatningskrav overfor Norsk Pasientskadeerstatning på 11 000 kroner, som ble innvilget.
Beløpet dekket det hun hadde hatt i inntektstap ved ikke å kunne arbeide i sin deltidsstilling. Videre ble det fremmet et personlig oppreisningskrav mot legen for grov uaktsomhet. Grov uaktsomhet ble aldri innrømmet av legen, men pengene ble utbetalt.

Kvinnen lever i dag med en usikkerhet om at symptomene kan blusse opp.

Status: Kritikk fra helsetilsyn og forelegg fra politiet. Behandles i NPE.

Her kan du lese mer om

# data[].attributes.attachment_link.description
TØNSBERG (VG) Hege Thorén (35) er én tre av pasienter som fikk hepatittsmitte sprøytet rett inn i kroppen på Rikshospitalet. Det er gått fire år siden marerittet startet. Hun kom til Rikshospitalet å få behandling mot giktsmerter - men ble påført enda større lidelser enn noen gang.