# data[].attributes.headline
Till Marc "Debatten om PKU-registret har lett till att många läkare och forskare oroar sig över att man kommer att blanda ihop provtagning för medicinska och forskningsändamål med provtagning för polisiära syften.När läkare ber om att få ta ett prov på en patient är det något som sker för just den enskilda personens skull. Om patienten sedan låter läkaren använda provet till forskning delar han eller hon med sig av en del av sig själv för forskningens och kunskapssökandets skull. För ett syfte som är gott för det allmänna, och neutralt för den enskilde.  Kan det då vara rätt, frågar sig kritikerna, att bakom ryggen på dem som lämnat sitt prov använda detta till något som visserligen är till det allmännas bästa, emn kan vara till stor nackdel för den enskilde, som lämnat provet?"

# data[].attributes.subject
Till Marc "Debatten om PKU-registret har lett till att många läkare och forskare oroar sig över att man kommer att blanda ihop provtagning för medicinska och forskningsändamål med provtagning för polisiära syften.När läkare ber om att få ta ett prov på en patient är det något som sker för just den enskilda personens skull. Om patienten sedan låter läkaren använda provet till forskning delar han eller hon med sig av en del av sig själv för forskningens och kunskapssökandets skull. För ett syfte som är gott för det allmänna, och neutralt för den enskilde.  Kan det då vara rätt, frågar sig kritikerna, att bakom ryggen på dem som lämnat sitt prov använda detta till något som visserligen är till det allmännas bästa, emn kan vara till stor nackdel för den enskilde, som lämnat provet?"

# data[].attributes.body
http://henrikbranden.se/svara-fragor/svara-fragor-register/

# data[].attributes.body
Först och främst kan man ställa sig frågan om vad ett DNA-spår egentligen bevisar. Då en DNA-profil påträffas, i form av blod, hår, spermier, eller något annat, skall man hålla i åtanke att det endast bevisar att DNA från personen i fråga varit på platsen. Ett DNA-spår kan aldrig av sig självt visa att ett brott begåtts; det kan inte ens påstås vara ett säkert sätt att bevisa att personen varit där. Framför allt hårstrån torde vara lätta att komma över och plantera på brottsplatsen, liksom saliv på en flaska, och kanske även blod på glasskärvor eller en kniv, eller sperma i en kondom. Invändningen att DNA:t har planterats används med jämna mellanrum och bör alltid värderas mot övrig bevisning. Brottslingar kan på detta sätt sätta dit fel person.

Det finns också en fara med DNA-bevis och den styrka det förväntas ha. En hög sannolikhetsgrad kan få domstolen att helt bortse från andra möjligheter och förklaringar.

DNA från en annan person är också jämförelsevis enkelt att plantera ut på en brottsplats, för att någon annan än gärningsmannen skall bli misstänkt. Att få tag på t ex hårstrån är oftast inte svårt och ju mer DNA uppmärksammas i media, desto mer medvetna blir folk om detta.

# data[].attributes.body
http://henrikbranden.se/svara-fragor/svara-fragor-register/
http://nfc.polisen.se/kriminalteknik/biologi/dna-register/
http://www.dn.se/nyheter/sverige/pku-register-kan-oppnas-for-polisen/

# data[].attributes.body
http://sverigesradio.se/sida/artikel.aspx?programid=83&artikel=5950587

# data[].attributes.body
http://www.svt.se/nyheter/inrikes/svagt-stod-for-dna-register-mot-brott

# data[].attributes.body
http://www.dn.se/arkiv/kultur/forberedelser-for-forintelsen-svenska-judar-registrerades-nar-hus-i-malung/