# data[].attributes.body
En lov fra 1857 skabte bedre muligheder for at oprette en virksomhed. De fleste af disse blev startet i byerne. Der blev bygget fabrikker, som fremstillet alle mulige slags varer fra øl og tøj til store motorer og skibe. Det betød, at der nu var arbejde at få, og derfor også penge at tjene i byerne. Men farbriksejerene ville jo også tjene penge, og de ville helst betale arbejderne så lidt som muligt i løn. Så mange arbejder familier oplevede stor fattigdom i byerne.

# data[].attributes.body
Som regel havde bønderne selv fremstillet det meste af deres tøj, sko, mad og andet, de skulle bruge. Det, de ikke selv kunne lave, købte de af de lokale eller omrejsende handlende. Efterhånden som bønderne tjente mere, fik de råd til at købe flere varer i byerne. I 1857 kom der en lov der gav bedre muligheder for at oprette en virksomhed. Det fik en stor del af landbefolkningen til at flytte til byerne for at arbejde på de nye farbrikker.

# data[].attributes.body
I Tyskland havde arbejderne oprettet fagforeninger. De strejkede, hvis de ikke synes de fik løn de kunne leve af. At strejke var det sidste middel, arbejderne brugte for at få bedre løn, så de kunne forsørge deres familier og en kortere arbejdstid, så de også kunne være sammen med familierne. Arbejderne fik jo ikke løn, når de strejkede , og det var derfor dyrt at strejke. Men hvis alle strejkede på en gang, kunne de opnå resultater. Så gik farbrikrene i stå, og arbejdsgiverne ville tabe penge.

# data[].attributes.body
Septemberforliget er en aftale mellem Dansk Arbejdsgivere og Mesterforening og De samvirkende Fagforbund, også kendt som DA og LO. Hovedpunkterne i Septemberforliget fra 1899, der fastlagde regler for samarbejde mellem fagforeningen og arbejdsgiverne.

-at arbejdsgiverne anerkender fagforeningerne som forhandlingspartnere.

-at arbejdsgiverne skulle have ret til at lede og fordele arbejdet.

- at der skulle etableres en instans til at forestå forhandling og mægling i arbejds konflikter- med repræsentanter for både fagforeningerne og arbejdsgiverne samt en mægler.

-at uregelmæssige strejker og 'lockout' skulle modvirkes.

-at både fagforeningerne og arbejdsgiverne skulle skabe forudsætningen for rolige og stabile forhold på arbejdspladserne, bl.a. ved at hæmme drikkeriet på arbejdspladserne.

# data[].attributes.body
Avisen Socialisten bragte 2. maj sammen med Louis Pios berømte artikel Maalet er fuldt! en indkaldelse til et massemøde søndag 5. maj på Nørre Fælled, senere kendt som Fælledmødet. Politidirektør Crone forbød mødet og lod natten mellem 4. og 5. maj arbejderbevægelsens ledere, Louis Pio , Harald Brix og Paul Geleff, arrestere. Alligevel samledes om eftermiddagen den 5. maj tusinder af arbejdere, kvinder og børn på Fælleden, hvor politiet havde opstillet en større styrke af betjente. Sidst på dagen udviklede begivenhederne sig voldsomt mellem arbejderne og politiet. Der var adskillige sårede på begge sider, men ingen blev dræbt.

# data[].attributes.body
Socialisme bygger på ideen, og at al jord, farbrikker, værktøj, bygninger og husdyr bør være fælles, dvs. det skal overtages af staten. Der skal også være en fælles styring af produktionen på fx fabrikker, man skal deles ligeligt om arbejdet og pengene, der bliver tjent.

# data[].attributes.body
Louis Albert Francois Pio blev født i 1841, og døde i 1894. Han var en af dem der ønskede at arbejderne skulle vide, hvordan de dannede en slagkraftig socialistisk arbejderbevægelse i Danmark. Derfor oprettede han bladet Socialisten. I bladet fortalte han arbejderne om, hvad der skete herhjemme og i udlandet. Så behøvede arbejderne ikke være afhængige af den information, de kunne få gennem den øvrige dagspresse, der enten var domineret af de konservative højrefolk eller af venstrebønderne.

# data[].attributes.body
Klar Marx blev født i Trier i Tyskland, i 1818. I 1835 påbegyndte Karl i jurastudiet i Bonn. Senere studerede han historie og filosofi i Berlin. I 1841 blev han doktor, men pga. de ufrie politiske forhold gav Karl sin universitets karriere. Han blev i 1842 journalist, derefter redaktør i det liberale oppositions blad Rheinische Zeitung i Köln. I 1848 skrev han bogen: Det kommunistiske manifest. Han mente, at arbejdernes vilkår var for dårlige, fordi de hver især var helt afhængig af deres arbejdsgiver, som bestemte deres løn og arbejdsvilkår. Hvis arbejderne sluttede sig sammen i fagforeninger, kunne de lave samfundet om, så det blev mere socialistisk. I Danmark  havde  havde  nogle  arbejdere hørt om Marx og socialisme. En af dem var Louis Pio.