# data[].attributes.body
Emma Jimenez
Cristina Montilla
Nil Torrell
Anna Díaz
3r ESO
2016-2017
Institut Badalona VII

# data[].attributes.body
"L’enamorat de l’Óssa Major" (Novel·la) editorial  Quaderns Crema.

Hi ha una empresa que té per objecte la compra, venda, rehabilitació i construcció de qualsevol tipus de bé immoble.
Localitat:  Palma

# data[].attributes.body
Aquí deixem uns enllaços d'obres musicals relacionats amb aquesta constel·lació:

https://www.youtube.com/watch?v=x-BZKTqBP2c

https://www.youtube.com/watch?v=Pgb7vsyF92Q

https://www.youtube.com/watch?v=mK4jgdb9ptw

# data[].attributes.body
Mathias Goeritz.

Va estudiar Art a l'Escola d'Arts i Oficis de Berlín-Charlottenburg i va ser licenciat en Filosofia i en Història de l'Art.

Va ser un escultor, pintor, poeta, arquitecta.
Va fer un projecte l'Ossa major, un conjunt de columnes-torres d'hormigo front al Palau d'esports.

# data[].attributes.body
És pot veure tot l'any però els mesos on es pot millor són al Febrer i al agost.

# data[].attributes.body
Compte Hesiodo que era filla de Licaón i que vivia a la regió d'Arcadia, i que es dedicava a caçar les feres de la muntanya com a companya d'Àrtemis. va ser seduïda per Zeus, tot i que va aconseguir que Àrtemis no ho advertís; més tard, quan estava a punt
de donar a llum, un dia que es banyava, la deessa es perca-
tar del seu estat. La deessa es va enfadar amb ella per aquest motiu i la metamorfosar en una fera; i ella, sota el seu nou aspecte de óssa, va donar a llum a Arcadi. uns cabrers la van caçar a la muntanya i la van regalar al costat amb el seu fill a Licaón. Passat el temps es va atrevir a entrar al recinte sagrat de Zeus, anant contra la llei; va ser perseguida pel seu propi fill i pels habitants d'Arcàdia, i va estar a punt de morir exe-
executada en aplicació de l'esmentada llei. però Zeus la va lliurar de morir en gràcia a la seva antiga relació i la va elevar al firmament. Va anomenar a aquesta constel·lació Óssa Major, a causa del seu primer incident. La constel·lació té set estrelles d'escàs bri-
ment en el seu cap, dues sobre cadascun de les seves espatlles; una més brillant sobre els omòplats, un sobre el pit (una sobre l'arpa davantera), una brillant sobre el llom, dues sobre les urpes del darrere, dos a l'extrem de la pota i tres sobre la cua. totes sumen vint-tres.