# data[].attributes.body
Inspiration til din historieundervisning

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Undervisningsforslag til materialer og aktiviteter. Sæt fokus på, hvordan USA påvirkede dansk kultur i forbindelse med etablering af velfærdsstaten i efterkrigstiden og som en del af den kolde krig. Sæt fokus på forbrugskulturen, populærkulturen og ungdomskulturen

Forslag til problemstilling: Hvordan og hvorfor har USA spillet en vigtig rolle i udviklingen af den dansk kultur og politik siden Anden Verdenskrig?

Forslag til materialer

På mitCFU.dk kan I se serien Besat af USA. Serien består af 5 afsnit, ét fra hvert årti. Afsnit 1 (1960'erne) er inddelt i kapitler med forskellige problemstillinger, der kan anvendes i undervisningen.

På mitCFU.dk kan I også se filmene JFK og Thirteen Days eller det sidste afsnit i Historien om Danmark - velfærd og kold krig.

Find flere materialer fagbøger, romaner, reklamer, tv-klip mm. på denne padlet:

# data[].attributes.attachment_link.title
Velfærd og kold krig - besat af USA - Professionshøjskolen Absalon

# data[].attributes.attachment_link.description
Undervisningsforslag til materialer og aktiviteter. Sæt fokus på, hvordan USA påvirkede dansk kultur i forbindelse med etablering af velfærdsstaten i efterkrigstiden og som en del af den kolde krig. Sæt fokus på forbrugskulturen, populærkulturen og ungdomskulturen Forslag til problemstilling: Hvordan og hvorfor har USA spillet en vigtig rolle i udviklingen af den dansk kultur og politik siden Anden Verdenskrig?

# data[].attributes.attachment_link.title
Da far fik bil - Livet med bil i 50'erne og 60'erne

# data[].attributes.attachment_link.description
Kom med på en tur i en flot rød Nsu Prinz fra Korsør til Ringsted. Vi stopper undervejs og undersøger livet med bil fra 1953-1973. Hør om den forfærdeligt færgekaffe som fik bilisterne i land i det sjællandske. Og om de første campisters kampe med at få plads til teltet - hvilket bl.a.

# data[].attributes.body
DR skole - historie

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Film og tv fik fra 1950'erne en fremtrædende rolle som metode til at fortælle historier på - og også til at fortælle vores historie på.

Film, tv-serier og programmer bruger også historiske perioder til at formidle bestemte budskaber i samtiden. Hvem er skurkene, og hvem er de gode? Eller er der flere nuancer? Især Morten Korchs film blev populære i efterkrigstiden, og for mange blev de tæt knyttet til den danske identitet, som voksede frem efter afslutningen på 2. verdenskrig. Andre mente, at filmene var alt for nationalromantiske.

Allerede i 1935 kom danmarkshistorien på film med Poul Henningsens "Danmarksfilm", der blev skældt ud og censureret, fordi den udfordrede den identitet, som mange danskere følte sig forbundet med.

Efter 2. verdenskrig kom der film om besættelsen, der først heroiserede modstanden mod fjenden, men som siden er begyndt at vise flere nuancer om modstandsbevægelsen og krigen. Debatten om dramaserie om krigen i 1864 viser, at der er meget på spil, når det gælder filmatisering af historien. Her handler det om, hvordan danskerne gerne vil se sig selv, hvordan politikerne gerne vil fremstille historien, og hvordan fagfolkene, mener det gik til.

Her i billedserien finder du kilder fra 1950-2000; forbrugsgoder, reklamer, ny teknologi, en polsk Olsen Banden-plakat og et stykke af Berlinmuren.

Arbejdsspørgsmål

Gå på opdagelse i kilderne, dyk helt ned i teksten og find svarene på spørgsmålene. Svar, der giver dig mulighed for at lære menneskene, der levede før dig at kende. Måske lærer du også dig selv bedre at kende?

# data[].attributes.attachment_link.description
Film og tv fik fra 1950'erne en fremtrædende rolle som metode til at fortælle historier på - og også til at fortælle vores historie på. Film, tv-serier og programmer bruger også historiske perioder til at formidle bestemte budskaber i samtiden. Hvem er skurkene, og hvem er de gode?

# data[].attributes.body
DR SKole

# data[].attributes.body
Mellemtrinnet

# data[].attributes.body
Tema fra Nationalmuseet

# data[].attributes.attachment_link.description
Besøg Nationalmuseets museer og slotte! Kig forbi for nyt om oplevelser, udstillinger og viden om kultur og historie.

# data[].attributes.body
streames på mitcfu.dk

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indholdsbeskrivelse:
Dansk dokumentarserie. Hvad enten det gælder storpolitik, fikse dansetrin, Walt Disney eller teknologi, har vi danskere igennem mange årtier vendt et fascineret blik vestover. Vi kommer i kontakt med USA dagligt, og det er blevet en naturlig del af vores liv at skulle forholde os til Amerika. Her i præsidentvalgåret fortæller vi historien om vores storebror/lillebror-forhold, som er gået op og ned.

Dokumentaren knytter sig til perioden Efterkrigstiden (1960'erne) i forholdet mellem Danmark og USA. Brug Tv-udsendelsen som en "trigger" i arbejdet med: Den Kolde krig, velfærdssamfundet, teknologiudvikling, ungdomskultur, amerikanisering og kulturmøde. Se Padlet med begreber, kilder og baggrundsartikler.
Kapitelmarkeringerne er tænkt som "stop, reflekter og diskuter" undervejs. Nogle af markering besvares mundtligt i makkerpar, andre besvares via små skriftlige opgaver/noter. I arbejdet med dokumentaren er det muligt at bringe historiefagets tre kompetenceområder i spil.
I arbejdet med kronologi og sammenhæng kan eleverne udarbejde en tidslinje til 1960'erne ud fra informationerne i dokumentaren. Tidslinjen kan omfatte én linje med politiske begivenheder (fx valget af JF Kennedy, Cubakrisen mm), én med teknologi historie (nye maskiner, varer mm) og én linje med populærhistorie (musik, hverdag, ungdomskultur). Lad eleverne drøfte sammenhæng mellem politisk, teknologisk og populærhistorie.
I forbindelse med kompetenceområdet kildearbejde kan eleverne med udgangspunkt i selvvalgt problemstilling (se kapitelmarkeringerne) finde kilder (2-5 kilder), der understøtter dokumentarens fremstilling af perioden (fx plakater, musik/sangtekster, tv-klip, politiske taler mm - se supplerende materialer som kilderessource). Lad eleverne lave en kort videopræsentation af deres problemstilling og kilder.
Historiebrug: Afslutningsvis kan det være relevant at drøfte, hvilke fortælling og værdier der kommer til udtryk i dokumentaren? Bliver I mere eller mindre "Besat af USA" efter I har set den? Stemmer fortællingen om USA overens med den I kender fra andre medier? Hvorfor/hvorfor ikke? Hvorfor har DR mon valgt at lave serien "Besat af USA" netop her i 2019/20?

8. til 10. klasse.
Klassetrin:

Ungdomsuddannelser, Voksenuddannelser

# data[].attributes.attachment_link.description
Dansk dokumentarserie. Hvad enten det gælder storpolitik, fikse dansetrin, Walt Disney eller teknologi, har vi danskere igennem mange årtier vendt et fascineret blik vestover. Vi kommer i kontakt med USA dagligt, og det er blevet en naturlig del af vores liv at skulle forholde os til Amerika.

# data[].attributes.headline
TV-dokumentar: Historien om Danmark - velfærd og kold krig

# data[].attributes.subject
TV-dokumentar: Historien om Danmark - velfærd og kold krig

# data[].attributes.body
streames på mitcfu.dk

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indholdsbeskrivelse:
Dansk dokumentarserie i 10 afsnit. Lars Mikkelsen fortæller om anden halvdel af 1900-tallet. Danmark er midt i Anden Verdenskrig og danskerne er begyndt at gøre modstand mod den tyske værnemagt. Men krigen skaber ikke den fred, som alle håber på. For nu begynder en kold krig mellem øst og vest og trusler om atomraketter, død og ødelæggelse. Men det er også en tid med mange nye opfindelser og hvor de mange husmødre får både køleskabe og frysere og hvor drømmen et velfærdsliv med parcelhus og ferie bliver muligt.

Tv-serien "Historien om Danmark" (10) "Velfærd og kold krig" giver eleven et levende og fagligt veldokumenteret indblik i Danmarks vej mod en moderne verden fra slutningen af 2. verdenskrig, Den kolde Krig til indmeldelse i internationale foreninger som FN og EU. Den pædagogiske vejledning indeholder fem elevspørgsmål og korte lærersvar, der kan bruges som undervisningsopstart og/eller med kildekritisk sigte og repetition efter udsendelsen.

Hertil findes pædagogisk vejledning

5. til 10. klasse.
Klassetrin:

Ungdomsuddannelser, Voksenuddannelser

# data[].attributes.attachment_link.description
Dansk dokumentarserie i 10 afsnit. Lars Mikkelsen fortæller om anden halvdel af 1900-tallet. Danmark er midt i Anden Verdenskrig og danskerne er begyndt at gøre modstand mod den tyske værnemagt. Men krigen skaber ikke den fred, som alle håber på.

# data[].attributes.body
streames på mitcfu.dk

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indholdsbeskrivelse:
Oktober 1962. Præsident Kennedy's personlige rådgiver O'Donnell kaldes til krisemøde i Det hvide hus. Man har opdaget, at der installeres sovjetiske raketter på Cuba, og USA kan ikke tillade fjendtlige raketter så tæt på amerikansk jord.

Cubakrisen udspiller sig over 13 dage i oktober 1962, heraf filmens titel. De tilhørende spørgsmål, som ligger i forlængelse af kapitelsættet nedenfor, refererer til filmens afgørende problemstillinger: våbenkapløbet og USA's respons og "spillet" mellem strategierne "høg" og "due". Høge er aggressive og vil altid kæmpe. Duer vil det anderledes.

Gymnasiet: Samfundsfag, Mediefag, Historie

Hent filmplakaten her:

8. til 10. klasse.
Klassetrin:

Ungdomsuddannelser, Voksenuddannelser

# data[].attributes.attachment_link.description
Indholdsbeskrivelse: Oktober 1962. Præsident Kennedy's personlige rådgiver O'Donnell kaldes til krisemøde i Det hvide hus. Man har opdaget, at der installeres sovjetiske raketter på Cuba, og USA kan ikke tillade fjendtlige raketter så tæt på amerikansk jord. Cubakrisen udspiller sig over 13 dage i oktober 1962, heraf filmens titel.

# data[].attributes.body
streames på mitcfu.dk

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indholdsbeskrivelse:
Jim Garrison, offentlig anklager i New Orleans, søger grundlag for at anklage en lokal forretningsmand for sammensværgelse i forbindelse med mordet på John F. Kennedy den 22. november 1963.

Filmen er anvendelig i historieundervisningen som kilde til fortællingen om tiden op til mordet på John F. Kennedy og ikke mindst begivenhederne efter. Hvem myrdede præsidenten og hvorfor? Filmen benytter både originale filmklip og rekonstruktioner, hvilket er med til at forme seerens oplevelse af, hvad der muligvis er sket. Det suppleres med kilder af forskellig slags - vidneudsagn, fakta og forskellige konspirationsteorier. I historieundervisningen kan der arbejdes med kilderne, deres troværdighed og hvordan præsentationen og iscenesættelsen har betydning for vores oplevelse af kildernes troværdighed. Filmens fortælling og konklusioner skal udfordres på disse parametre. Hvor troværdig er filmen? Kan vi skabe en anden fortælling ud fra kilderne? Eleverne kan også arbejde med filmen som et udtryk for den periode, som den er produceret i.

7. til 10. klasse.
Klassetrin:

Ungdomsuddannelser, Voksenuddannelser

# data[].attributes.attachment_link.description
Indholdsbeskrivelse: Jim Garrison, offentlig anklager i New Orleans, søger grundlag for at anklage en lokal forretningsmand for sammensværgelse i forbindelse med mordet på John F. Kennedy den 22. november 1963. Filmen er anvendelig i historieundervisningen som kilde til fortællingen om tiden op til mordet på John F. Kennedy og ikke mindst begivenhederne efter.

# data[].attributes.body
Kan lånes på mitcfu.dk (Sjælland)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indeholder:

Da Beatles kom til Danmark

Dansk pigtråd og beat : fra The Cliffters til Peter Belli

Folkemusik : Dylan baner vej for Cæsar og Dissing

Det store musikalske flip : fra Steppeulvene til Savage Rose

De tre prinsesser bliver forlovet, gift og får børn

Langt hår, lårkort og anti-mode

Fra Weekend til Balladen om Carl Henning

Pessar-debat, p-pille revolution og porno-bølge

Fra grineflip til nedtur

Provoer, hippier og kollektiver

Skoleelever, lærlinge og studenter gør oprør

Fra atommarcher til Vietnam-demonstrationer

Ungdomsoprøret

Antal i afdelinger:

26 stk. i udlånsafdelingen. Kan bookes enkeltvis.

# data[].attributes.attachment_link.description
Indeholder: Da Beatles kom til Danmark Dansk pigtråd og beat : fra The Cliffters til Peter Belli Folkemusik : Dylan baner vej for Cæsar og Dissing Det store musikalske flip : fra Steppeulvene til Savage Rose De tre prinsesser bliver forlovet, gift og får børn Langt hår, lårkort og anti-mode Fra Weekend til Balladen om Carl Henning Pessar-debat, p-pille revolution og porno-bølge Fra grineflip til nedtur Provoer, hippier og kollektiver Skoleelever, lærlinge og studenter gør oprør Fra atommarcher til Vietnam-demonstrationer Ungdomsoprøret Antal i afdelinger: 26 stk.

# data[].attributes.headline
Roman: Den foregår i DK i 1960'erne med mange referencer til The Beatles' sange.

# data[].attributes.subject
Roman: Den foregår i DK i 1960'erne med mange referencer til The Beatles' sange.

# data[].attributes.body
Kan lånes på mitcfu.dk (Sjælland)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indholdsbeskrivelse:
Med rockmusikken som baggrund finder den 13-årige John gennem et år ud af, at den gamle verden ændres, at hans far er en bedrager, at han selv kan være medbestemmende om sin egen fremtid ,- og at håret godt kan være langt.

Indholdsbeskrivelse fra materialeplatformen

Romanen foregår i 60'erne med mange referencer til The Beatles' sange.

Dansk: 7., 8., 9., 10. kl.

Hertil findes pædagogisk vejledning

Antal i afdelinger:

159 stk. i udlånsafdelingen. Kan bookes enkeltvis.

# data[].attributes.attachment_link.description
Med rockmusikken som baggrund finder den 13-årige John gennem et år ud af, at den gamle verden ændres, at hans far er en bedrager, at han selv kan være medbestemmende om sin egen fremtid ,- og at håret godt kan være langt.

# data[].attributes.body
Kan lånes på mitcfu.dk (Sjælland)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indholdsbeskrivelse:
Fra 1945 til 1991 var USA og Sovjetunionen supermagter. De var to meget forskellige samfund og betragtede hinanden som fjender. Begge supermagter brugte enorme summer på våben, så de kunne true hinanden under den såkaldte kolde krig. Den kolde Krig giver eleverne viden om, hvorfor Den kolde Krig opstod, og hvordan den udviklede sig.

Indholdsbeskrivelse fra materialeplatformen

Indeholder:

Sejrherrerne

Supermagterne

Europa deles

USA svarer igen

To Tysklande

DDR - en kunstig stat

Vesttyskland

En delt verden

Våbenkapløbet

Danmark vælger side

Korea-krigen

Berlin-krisen

Muren bygges

Livet i DDR

Cuba-krisen

Magtbalancen

Danmark under den kolde krig

Sovjetunionen i krise

Berlin-murens fald

Genforening

Supplerende materialer:

Hertil findes opgaver på internettet

Antal i afdelinger:

83 stk. i udlånsafdelingen. Kan bookes enkeltvis.

3 stk. i Informationssamlingen

# data[].attributes.attachment_link.description
Fra 1945 til 1991 var USA og Sovjetunionen supermagter. De var to meget forskellige samfund og betragtede hinanden som fjender. Begge supermagter brugte enorme summer på våben, så de kunne true hinanden under den såkaldte kolde krig. Den kolde Krig giver eleverne viden om, hvorfor Den kolde Krig opstod, og hvordan den udviklede sig.

# data[].attributes.attachment_link.description
Historien om Jolly Cola, der starter tilbage i 1959, er historien om at skabe Danmarks helt egen cola som et modtræk til amerikanske Coca Cola. Flere danske bryggerier gik sammen og grundlagde virksomheden Dansk Coladrik A/S for at fremstille en dansk cola. Resultatet blev Jolly Cola. Dansk Coladrik A/S byggede

# data[].attributes.body
Udarbejdet af coop.dk

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I efteråret 2016 kunne du tegne Davrepigerne ud fra din egen fantasi og være med i konkurrencen om en weekendtur for hele familien til Schackenborg Slotskro med entré til Danfoss Universe for 2 voksne og 2 børn, til en værdi af 8000 kr.

# data[].attributes.attachment_link.description
I efteråret 2016 kunne du tegne Davrepigerne ud fra din egen fantasi og være med i konkurrencen om en weekendtur for hele familien til Schackenborg Slotskro med entré til Danfoss Universe for 2 voksne og 2 børn, til en værdi af 8000 kr.

# data[].attributes.body
Artikler og kilder på Faktalink

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indledning

Hvorfor blev alliancen dannet?

NATO's første generalsekretær, den britiske Lord Ismay, sammenfattede sin opgave i én sætning: "Nato skal holde russerne ude, tyskerne nede og amerikanerne inde (i Europa, red.)", her citeret fra Politikens artikel 'Haves: Aktiv 60-årig. Søges: Klare mål' (se kilder).

Efter Anden Verdenskrig spidsede det konfliktfyldte forhold mellem Vesten og Sovjetunionen til og flød ud i en lang konflikt, kendt som Den Kolde Krig. I Tjekkoslovakiet kom kommunisterne til magten i februar 1948 støttet af Moskva, Finland var allerede blevet påtvunget en venskabs- og samarbejdstraktat med Sovjetunionen, Norge var også sat under pres af Moskva for at holde sig neutral eller indgå en lignende aftale, og i juni 1948 indledte Sovjetunionen blokaden af Berlin. De vesteuropæiske lande følte sig udsatte, og Belgien, Holland, Luxembourg, Frankrig og Storbritannien dannede i første omgang deres egen alliance i 1948, Vestunionen. Men Sovjetunionens militære styrke var langt overlegen, og derfor tog det britiske og det amerikanske udenrigsministerium initiativet til en udvidet alliance, hvor den nye supermagt USA befæstede sin tilstedeværelse i Europa. Resultatet blev Den Nordatlantiske Traktat fra 1949, bedre kendt som Atlantpagten, hvor også Canada, Danmark, Island, Italien, Norge og Portugal deltog, og NATO blev, som beskrevet ovenfor, etableret i tilknytning til denne traktat.

Til at begynde med var NATO mest en politisk organisation beskyttet af USA's kernevåben, men efter Korea-krigens udbrud i 1950 blev der sat skub i medlemslandene for at få etableret en egentlig militær organisation. Herefter indledte alliancen en omfattende oprustning af Vesteuropa med konventionelle våben som kampvogne, artilleri og soldater. I 1954 blev de første amerikanske kernevåben placeret i Europa. Først i Storbritannien og siden i Tyskland, Italien, Frankrig, Tyrkiet, Holland, Grækenland og Belgien, som beskrevet i rapporten 'U.S. Nuclear Weapons in Europe' (se kilder).

Hvad er NATO's formål?

Selv om truslen mod USA og Europa ikke længere kommer fra Rusland, passer Lord Ismays formulering stadig på NATO's formål i dag. Det er tredelt, som forklaret i bogen 'NATO - en alliance i bevægelse' (se kilder):

· For det første skal NATO tage sig af angribende fjender og andre ydre trusler.

· For det andet skal organisationen binde USA og Europa sammen, idet selve organisationen NATO sikrer, at de amerikanske og europæiske politiske og militære ledere jævnligt mødes.

· For det tredje spiller NATO en afgørende rolle for de interne relationer mellem de europæiske medlemslande, da den tvinger europæerne til at samarbejde, integrere de militære styrker og træffe enstemmige beslutninger om den fælles sikkerhed.

I det officielle formål, som det er beskrevet på NATO's hjemmeside (se kilder), skal alliancen også styrke fælles værdier som demokrati, personlig frihed og retssikkerhed. Men som Dagbladet Arbejderen bemærker i artiklen 'NATO æder sig ind på Rusland' (se kilder) afholdt den målsætning ikke Portugal fra at være medstifter af NATO, selv om landet var et militærdiktatur frem til 1974. I Grækenland og Tyrkiet har militæret også haft kuppet sig til magten, uden at det har haft betydning for deres medlemskab af NATO. Sikkerhed og stabilitet har altid været det primære mål.

Hvilke trusler skal NATO beskytte medlemslandene imod?

I dag kommer truslerne mod NATO-landene fra terrorisme, fra masseødelæggelsesvåben og fra ustabile stater, hvor terrorister f.eks. kan få en base, fastslår forsker Kristian Kristensen i rapporten 'NATO's nye strategiske koncept' (se kilder). Siden Ruslands annektering af den ukrainske halvø Krim i 2014 er en del af opmærksomheden dog igen blevet rettet mod at beskytte NATO-landenes grænser mod trusler fra andre lande, især Rusland. I takt med udviklingen i trusselsbilledet har NATO flere gange tilpasset sit såkaldte strategiske koncept, som udstikker de overordnede retningslinjer for alliancens opgaver (se også kapitlet om NATO i dag). Grundlæggende er mekanismerne i alliancen dog de samme som ved oprettelsen i 1949. NATO er en forsvarsalliance, hvor landene har skrevet under på, at de vil beskytte og forsvare hinanden, og udgangspunktet for etableringen af alliancen var, at de stiftende lande kunne identificere nogle fælles interesser, primært en interesse i at skabe modvægt til den sovjetiske dominans. Der har dog siden NATO's grundlæggelse også været modsatrettede interesser inden for NATO, især mellem USA på den ene side og de europæiske medlemslande på den anden.

Hvilke modsatrettede interesser er der internt i NATO?

USA og Europa har forskellige interesser på grund af deres forskellige geografi, militær, økonomi og ideologi, og det havde de også, før NATO blev grundlagt. USA ønskede at bevare en handlefrihed til at bruge sine militære kræfter, som landet ville, mens europæerne ønskede en garanti for, at USA ville komme dem til hjælp under Den Kolde Krig, så den amerikanske atomafskrækkelse fik større troværdighed over for Sovjetunionen. Selv om EU i dag har formuleret sin egen sikkerhedspolitik, er det stadig USA, der i høj grad 'passer på Europa' i kraft af, at USA militært er den suverænt stærkeste magt i NATO. Siden Donald Trump er tiltrådt som amerikansk præsident, er Europa blevet mødt med flere krav om at investere i militæret og betale sin del af regningen for forsvarsalliancen; retningslinjen for NATOs medlemslande er, at de skal bruge 2% af deres BNP på militære udgifter, men det er der mange europæiske medlemslande, der ikke gør.

Internt imellem de europæiske medlemslande er der også forskellige interesser. Det resulterede i to verdenskrige i sidste århundrede, og selv om Europa ikke siden har været splittet af så omfattende konflikter, er interessemodsætningerne ikke forsvundet. Ligesom EU styrker NATO imidlertid forholdet imellem landene ved at kræve politisk, økonomisk og militært samarbejde. Alle beslutninger i NATO skal endda træffes ved enstemmighed.

Hvordan er NATO opbygget?

Modsat de fleste andre militæralliancer er NATO også i fredstid en omfattende organisation. NATO's opbygning og organisation er udførligt beskrevet i bogen 'NATO - en alliance i bevægelse' (se kilder), men helt kort kan strukturen forklares således:

Organisationen er delt op i en politisk og en militær struktur. Da NATO først og fremmest er et politisk samarbejde mellem suveræne stater, er de vigtigste beslutningstagere folkevalgte politikere fra de enkelte medlemslande. NATO's øverste politiske beslutningsorgan er Det Nordatlantiske Råd i Bruxelles. Mindst to gange årligt samles udenrigsministrene fra alle medlemslande i rådet, og normalt mødes landenes ambassadører i NATO en gang om ugen. Landenes regeringschefer mødes på topmøder, når det er nødvendigt.

Alle NATO-lande har en repræsentation i NATO, en ambassade, som består af diplomater og repræsentanter for forsvarsministeriet og det nationale militær. De mødes på ugentligt niveau. Desuden har NATO udviklet et omfattende civilt administrativt apparat til behandling af politiske spørgsmål. Det har til huse i NATO's hovedkvarter i Bruxelles.

Hvem er NATO's øverste chefer?

NATO's generalsekretær er øverste leder for hele alliancen, men han handler på vegne af medlemslandene. Han er formand for Det Nordatlantiske Råd og leder af den civile stab. Ifølge NATO's bestemmelser er generalsekretæren altid europæer, mens den øverstbefalende for den militære del (SACEUR - Supreme Allied Commander Europe) altid er en amerikansk general eller admiral. Det var i sin tid et krav fra USA's kongres, hvis USA skulle udstationere amerikanske tropper i Europa. I dag er Norges tidligere statsminister Jens Stoltenberg generalsekretær, mens den amerikanske general Curtis Scaparrotti er den militært øverstbefalende.

Hvordan arbejder den militære og politiske del af NATO sammen?

NATO's militære struktur giver input til det politiske niveau og udfører dets beslutninger. Militærkomiteen er den højeste militære myndighed, der udformer NATO's overordnede strategi. Her mødes landenes forsvarschefer to gange om året, og de permanente repræsentanter løbende. Det er dem, der i sidste ende skal vinde en krig eller gennemføre de opgaver, de bliver pålagt. NATO's militære myndigheder arbejder både i NATO's hovedkvarter i Bruxelles og i det militære hovedkvarter i Mons (SHAPE - Supreme Headquarters Allied Powers Europe), som også ligger i Belgien. I fredstid er medlemslandenes styrker under national kommando, mens de i en krigssituation kan stilles under NATO-kommando.

Traditionelt er NATO forankret i denne faste hierarkiske struktur, men organisationen har udviklet sig til også at indgå i mere løst sammensatte koalitioner, hvor udenforstående partnere kan deltage, som f.eks. i Afghanistan, NATO's hidtil største mission. De fredsbevarende operationer har skabt behov for nye handlemønstre, hvor NATO's partnere også har fået indflydelse på alliancens opgaver ved f.eks. at sidde med ved beslutningsbordet i ISAF.

Hvem er NATO's partnere?

Samtidig med at NATO har udvidet sin medlemskreds, har organisationen også udviklet partner- og samarbejdsrelationer med en lang række lande, der ikke ønsker at blive medlem, eller endnu ikke kan blive medlemmer. NATO samarbejder i dag om forskellige sikkerhedspolitiske emner med lande så forskellige som Sverige, Egypten og Australien, og derfor er alliancen i dag næsten verdensomspændende. Allerede i december 1991, samme måned som Sovjetunionen blev opløst, blev North Atlantic Cooperation Council oprettet som et råd mellem NATO-landene og de tidligere Warszawapagtlande. Rådet blev ikke det permanente samarbejdsforum, som det var tiltænkt, men det blev det første skridt i en ny forståelse af sikkerhed i NATO. Det var ikke de militære styrker men et øget samarbejde med tidligere fjender mod en fri og demokratisk udvikling, der skulle skabe sikkerhed i Europa.

Hvad er Partnerskab for Fred?

Partnerskab for Fred eller Partnership for Peace (PfP) er et program fra 1994, som blev rammen om et omfattende militært samarbejde med enkeltlande i Central- og Østeuropa. Konkret fokuserer PfP på forsvarspolitisk samarbejde, herunder modernisering af våben og udstyr, demokratisk kontrol med militæret og træning til fredsbevarende operationer. Men det overordnede mål er at skabe tillid og sikkerhed mellem gamle fjender ved samarbejdet i sig selv. Danmark var i 1990'erne stærkt aktiv inden for dette program blandt andet for at sikre de baltiske lande en tilknytning til NATO, og det resulterede i landenes medlemskab i 2004.

I dag deltager 22 lande i programmet Partnerskab for fred: Albanien, Armenien, Aserbajdsjan, Bosnien og Hercegovina, Finland, Georgien, Hviderusland, Irland, Kasakhstan, Kirgisistan, Makedonien, Malta, Moldova, Montenegro, Rusland, Schweiz, Serbien, Sverige, Tadsjikistan, Turkmenistan, Ukraine, Usbekistan og Østrig. Heraf har Rusland desuden sit eget NATO-Rusland-råd og Ukraine sin egen NATO-Ukraine kommission, som er et udvidet samarbejde med tættere koordinering.

Hvad er Middelhavsdialogen og Istanbul Cooperation Initiative?

Samme år som PfP blev etableret, lancerede NATO også initiativet Middelhavsdialogen. Formålet med dette initiativ var at forbedre forholdet til lande i Mellemøsten og Nordafrika. I dag deltager Algeriet, Egypten, Israel, Jordan, Mauretanien, Marokko og Tunesien i samarbejdet.
Derudover grundlagde NATO i 2004 det såkaldte Istanbul Cooperation Initiative, der skulle engagere landene omkring den persiske golf. Her deltager Bahrain, Qatar, Kuwait og de Forenede Arabiske Emirater. Både Middelhavsdialogen og Istanbul-initiativet lider dog af vedvarende skepsis over for NATO. Det er småt med konkret indhold som fælles øvelser eller operationer, og initiativerne er blevet beskyldt for primært at være snakkeklubber.

Hvilke andre samarbejder er der mellem NATO og andre lande?

De institutionaliserede partnerskabsprogrammer omfatter primært NATO's naboer, men derudover samarbejder NATO også med andre lande i verden. Under missionen i Afghanistan har NATO f.eks. samarbejdet med Singapore, New Zealand, Australien, Japan, Sydkorea og Colombia.

Hvordan blev Danmark medlem af NATO?

Under parolen 'Aldrig mere en 9. april' (som henviser til den tyske besættelse af Danmark 9. april 1940) førte den danske regering i årene efter Anden Verdenskrig forhandlinger med Norge og Sverige om et skandinavisk forsvarssamarbejde. Det ville blive en svag alliance uden amerikansk støtte, men regeringen ønskede ikke at blive en del af den europæiske blokdannelse under Vestunionen. I lyset af det stigende pres fra Sovjetunionen og et rygte om snarlig invasion af Danmark, der udløste den såkaldte påskekrise i marts 1948, takkede Folketinget dog til sidst ja til Atlantpagten med 119 stemmer for og 23 imod. Danmark blev dermed et af de første medlemmer af den nye forsvarsalliance NATO.

Hvordan har Danmarks rolle i NATO udviklet sig?

Danmark var interessant for USA pga. Grønland, som supermagten allerede havde oprettet baser på under Anden Verdenskrig, da øen lå som en fordelagtig mellemstation for et eventuelt bombetogt mod Moskva.

Siden 1864 havde Danmark forholdt sig neutral i stormagtspolitik, og fra begyndelsen af NATO-medlemskabet var befolkningen splittet. En Gallup-undersøgelse fra marts 1949 viste, at 47 pct. var for NATO, mens 26 pct. var imod. Den relativt store folkelige modstand har lagt et vedvarende pres på de skiftende regeringer for at minimere risiciene ved alliancesamarbejdet, nemlig som en lille stat på et geografisk uheldigt sted at blive offer for fjendens reaktion på forholdet til USA og NATO eller blive trukket ind i konflikter mod sin vilje. Derfor tog Danmark rollen, sammen med andre mindre NATO-lande, som aktiv tilhænger af nedrustning, afspænding og politiske løsninger. Især spørgsmålet om atomvåben skabte splid i Danmark og førte i 1980'erne til den såkaldte fodnotepolitik, hvor et flertal i Folketinget tvang regeringen til at indskrive forbehold i NATO's erklæringer. De borgerlige partier mener, fodnotepolitikken skadede Danmarks forhold til NATO, mens andre argumenterer for, at forbeholdene var med til at lægge låg på Den Kolde Krig i perioden. Rapporten 'Danmark under den kolde krig' (se kilder) konkluderer, at fodnotepolitikken ikke havde nogen påviselig betydning for den internationale udvikling eller for Danmarks medlemskab af NATO.

Siden Den Kolde Krigs afslutning har Danmarks rolle ændret sig fundamentalt. Fra at være den lille stat, der skulle beskyttes af de store venner, deltager danske soldater i dag i NATO-operationer over hele verden for at skabe sikkerhed for andre. I perioden fra 2009 til 2014 var det ligefrem en tidligere dansk statsminister, Anders Fogh Rasmussen, der bestred posten som NATO's øverste.

# data[].attributes.attachment_link.description
Indledning NATO's første generalsekretær, den britiske Lord Ismay, sammenfattede sin opgave i én sætning: "Nato skal holde russerne ude, tyskerne nede og amerikanerne inde (i Europa, red.)", her citeret fra Politikens artikel 'Haves: Aktiv 60-årig. Søges: Klare mål' (se kilder).

# data[].attributes.body
Artikler og kilder fra danmarkshistorien.dk

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Marshall-planen er en populær betegnelse for det amerikanske hjælpeprogram, som general og udenrigsminister George C. Marshall satte i værk efter afslutningen på 2. verdenskrig til støtte for genopbygningen af Europa. Hjælpeprogrammet fik både økonomisk og politisk betydning for udviklingen i Danmark i efterkrigstiden, men blev også hurtigt et element i den kolde krig.
Krise og genopbygning efter 2. verdenskrig
2. verdenskrigs afslutning betød, at Danmark skulle til at finde sin plads i det nye verdenssamfund. Mange lande var blevet hårdt ramt af krigen og i denne sammenhæng kom Marshall-planen, (European Recovery Program, ERP), til at spille en væsentlig rolle for udviklingen i Europa og herunder Danmark. Marshall-planen fik navn efter sin ophavsmand, den amerikanske general og udenrigsminister George C. Marshall, som var en af USA's mest centrale strateger i det 20. århundrede. Han blev tildelt Nobels fredspris i 1953 for sin rolle i genopbygningen af Europa.

I en tale på Havard University den 5. juni 1947 gav den amerikanske udenrigsminister George C. Marshall udtryk for viljen til at hjælpe Europa ud af den økonomiske krise som kontinentet befandt sig i. Budskabet var, at sunde økonomier skulle sikre politisk stabilitet. Det var kernen i Marshall-planen, som her blev udtrykt, nemlig at man ville undgå politisk kaos, som man havde set i de foregående 30 år med to verdenskrige og de totalitære regimers fremmarch. Den største trussel set med amerikanske briller var nu kommunismen, og den skulle inddæmmes og begrænses. I denne kamp var Marshall-planen af stor betydning, og den blev også et led i den kolde krigs optrapning samtidigt med, at den bidrog til genopbygningen af Vesteuropa, og til deltagerlandenes økonomiske integration.

George C. Marshall. Fra: Wikimedia Commons
Dansk tilslutning til planen 1948
I den første efterkrigstid havde man i Danmark forsøgt sig med den såkaldte ikke-blokpolitik, hvor man forgæves forsøgte at holde sig ude af den blokopdeling af Europa, der var ved at udvikle sig. Efter forgæves forsøg på at oprette et nordisk forsvarsforbund, valgte Danmark dog at tilslutte sig Atlantpagten (NATO) i 1949 og blev dermed fuldgyldigt vestallieret. Tilslutningen til Marshall-planen i 1948 var imidlertid et tidligt tegn på at Danmark hørte til vestblokken.

Det Radikale Venstre var yderst skeptisk i forhold til at forlade ikke-blokpolitikken. Også Socialdemokratiet og de borgerlige partier var betænkelige ved udformningen af Marshall-planen og de krav, som måtte følge. Dansk suverænitet og selvbestemmelsesret var omdrejningspunktet i disse bekymringer, men Danmark havde behov for det økonomiske tilskud, så man tilsluttede sig planen. Ved vedtagelsen i Folketinget i april 1948, var det kun Danmarks Kommunistiske Parti, som stemte imod. DKP ville ikke læne sig op af USA, da partiet var bange for at blive en del af den amerikanske udenrigspolitik. Desuden var man af åbenlyse ideologiske grunde knyttet til Sovjetunionen.
Marshall-planens politiske betydning
Marshall-planen havde både en økonomisk og en politisk målsætning, som hang tæt sammen. USA ønskede at styrke det europæiske marked, da amerikanerne havde en stor interesse i at hjælpe det stærkt svækkede Europa. Man frygtede, at kommunismen skulle vinde indpas og man ville forhindre politisk kaos i de kriseramte europæiske lande. Dermed blev hjælpeprogrammet et led i den kolde krig, og det bidrog til at knytte Vesteuropæiske lande som Danmark tættere til USA. Sovjetunionen havde også fået tilbuddet, men takkede nej, da man af sikkerhedspolitiske grunde ikke ville indvie USA eller andre lande i unionens økonomi, hvilket amerikanerne havde stillet som krav til modtagerlandende. På den måde var svaret fra Sovjet givet på forhånd.

Marshall-planen var et meget succesrigt amerikansk udenrigspolitisk initiativ under den kolde krig, og den blev ledsaget af massiv propaganda fra amerikansk side og modpropaganda fra sovjetisk side. Propagandaen var rettet mod de europæiske lande i både øst og vest. Sovjet førte en kampagne i Østeuropa rettet mod den amerikanske "dollar-imperialisme", og man forhindrede også de østeuropæiske lande samt Finland i at modtage hjælp. USA's propaganda var på den anden side baseret på amerikanske idealer som demokrati, velstand og forbrug, altså en kapitalistisk ideologi. Senere brugte amerikanerne også hjælpen til at presse Danmark og andre Vesteuropæiske lande til at øge forsvarsbudgetterne. Det betød en reduktion af Marshall-hjælpen til Danmark i 1951/52, da den danske regering stod fast på, at forsvarsbudgetterne skulle forhandles i NATO-regi og ikke bilateralt med USA alene. Fra 1953 undlod Danmark at søge om yderligere støtte.

Ferguson-traktorer indkøbt for Marshall-midler blev et symbol på Marshall-hjælpen. Den sås rundt omkring i de europæiske landbrug, herunder i Danmark. Fra: Wikimedia Commons
Marshall-planens økonomiske betydning
Den økonomiske dimension af Mashall-planen var også central for amerikanerne, da de havde en stor økonomisk interesse i at kunne eksportere varer til et stort og stærkt europæisk marked. En del af strategien i Marshall-planen var også at få liberaliseret det europæiske marked og skabt et økonomisk samarbejde landende imellem. Dette skulle administreres gennem OEEC (Organization for European Economic Cooperation), hvor medlemskab var en forudsætning for at kunne modtage hjælp.

Den samlede Marshall-hjælp var på ca. 13 mia. amerikanske dollars, hvoraf Danmark i perioden 1948-53 modtog 305 mio. dollars (over 30 mia. kr. i 2010-kurser), heraf var 33 mio. dollars lån, mens resten var tilskud. Dollartilskuddet gav et vitalt råderum i den kriseramte danske økonomi, hvor der var mangel på dollars til import. Råderummet blev brugt til import af centrale varer som foderstoffer og metaller samt vigtig teknologi, især fra USA, så industri og landbrug kunne udvikles. Det varede dog frem til slutningen af 1950'erne før Danmark for alvor fik gang i økonomien.

# data[].attributes.attachment_link.description
Marshall-planen er en populær betegnelse for det amerikanske hjælpeprogram, som general og udenrigsminister George C. Marshall satte i værk efter afslutningen på 2. verdenskrig til støtte for genopbygningen af Europa. Hjælpeprogrammet fik både økonomisk og politisk betydning for udviklingen i Danmark i efterkrigstiden, men blev også hurtigt et element i den kolde krig.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kildeintroduktion:

Efter 2. verdenskrig knyttede Danmark sig økonomisk og kulturelt til Amerika på baggrund af den kolde krig. Amerika var efter krigen blevet et masseproducerende land, der i høj grad eksporterede varer til vestlige lande. Da varerne blev masseproduceret, kunne de sælges billigere og i større partier.

Den økonomiske støtte fra Amerika i form af Marshall-hjælpen satte gang i den danske økonomi, og i slutningen af 1950'erne ramte højkonjunkturen Danmark. Det førte til en stigende efterspørgsel på amerikanske varer.

I bladene kunne man både se og læse om de amerikanske stjerner, den nyeste mode, men også reklamer fyldte meget. Det var både reklamer for danske og amerikanske varer, som strømpebukser, brylcreme og tandpasta. Mange danske fabrikanter producerede danske varer, som var inspireret af de amerikanske. Det gjaldt for eksempel Dandy-tyggegummi, Jolly Cola og Yankie-Baren.

I Billed-Bladet fra 1955 blev der reklameret for Yankie-baren. I reklamen ses Yankie-Baren med New York i baggrunden, og i den ledsagende tekst står der "Chokolade specialiteten fra U.S.A. - bid mærke i navnet"" Den amerikanske inspiration er tydelig, det amerikanske er en del af salgsstrategien. Toms har med vilje valgt at stave 'Yankee' forkert, fordi man mente, at danskerne ikke kunne udtale det amerikanske ord korrekt.

Reklamen for Yankie-baren er ikke enestående. Mange andre producenter brugte Amerika i deres reklamer, for eksempel den danske tyggegummiproducent Dandy.

Reklame for Toms Yankie-Bar i Billed-Bladet, november 1955.

# data[].attributes.attachment_link.title
Toms Yankie-Bar reklame i Billed-Bladet 1955

# data[].attributes.attachment_link.description
Kildeintroduktion: Efter 2. verdenskrig knyttede Danmark sig økonomisk og kulturelt til Amerika på baggrund af den kolde krig. Amerika var efter krigen blevet et masseproducerende land, der i høj grad eksporterede varer til vestlige lande. Da varerne blev masseproduceret, kunne de sælges billigere og i større partier.

# data[].attributes.body
Artikler og kilder fra danmarkshistorien.dk

# data[].attributes.body
Tv- og billedarkiv fra DR Skole

# data[].attributes.body
Tekster og kilder, særligt om ungdomskultur.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Små kår, stramme kønsroller og masser af rock & roll - et forløb om 1950érnes nye menneske: Teenageren.

Eleverne kommer her helt tæt på deres egen livsfase spejlet i et historisk perspektiv. For hvilke ligheder og forskelle er der egentlig på at være ung i 1950'erne og i dag? Og hvorfor kommer der et øget fokus på ungdommen netop i 1950'erne?

Elevernes historiske empati trænes, når eleverne arbejder med forskellige historiske spor og dilemmapædagogiske elementer. I forløbet fortolker og analysere eleverne årtiet 1950érne gennem interiørudstilling, historiske spor og arkivalier i form af f.eks. valgplakater, reklamer, rock´n roll musik og modersprøjter.

I udstillingen fordyber eleverne sig i grupper i en teenager fra perioden og dennes dilemma. Eleverne skal bl.a. forholde sig til dilemmaer, der knytter sig til emner som abort, seksualitet, valg af uddannelse, arbejdsliv og forholdet til forældre. Eleverne bruger deres viden om perioden og de historiske spor til at vurdere hvilke valg "deres" teenager træffer.

Kompetenceområder

Kronologi og sammenhæng
Kildearbejde

Omsatte læringsmål

Eleverne kan give eksempler på særlige træk der kendetegner 1950'erne som periode

Eleverne kan identificere forskelle og ligheder på ungdoms- og hverdagsliv i 1950'erne og i dag

Eleverne kan give eksempler på, og forklare hvordan, amerikansk kultur påvirkede Danmark i 1950'erne

Tid

Undervisningsforløbet varer 90 minutter.

Pris

Undervisningsforløbet koster 600 kr.
Folkeskoler i Københavns kommune kan få forløbet gratis gennem Åben skole i skoleåret 19/20. Først til mølle 🙂 Book forløbet
Lærervejledning med før- og eftermateriale
Farlig ungdom - lærervejledning til udskoling Forslag til elevprodukter og refleksionsopgaver
Forslagene til elevprodukter og refleksionsspørgsmål giver eleverne en række konkrete og visuelle kilder til belysning og fælles diskussion af 1950'erne som tid.
Gennem citater, uddrag af erindringer, plakater, fotos og genstande får eleverne et indblik i emner som seksualitet, kønsroller, kultur, arbejdsforhold og ungdom samtidig med at de udfordres til at kunne omsætte disse i produkter og egne fortolkninger.

Kilder
Herluf Bidstrup, Boligforhold
Herluf Bistrup tegning, Seksualundervisning
Kold krig og kiksekage
Farlig ungdom Kvinders deltidsarbejde, Socialdemokraten den 30. januar 1955
Politiet forbyder rokke og rulle opvisningerne, artikel bragt i Socialdemokraten 1956
Rokke- og rulleballade i aftes, artikel bragt i Socialdemokraten 1956
Valgplakater fra 1946 - 1960
Publikationer

# data[].attributes.attachment_link.description
Små kår, stramme kønsroller og masser af rock & roll - et forløb om 1950érnes nye menneske: Teenageren. Eleverne kommer her helt tæt på deres egen livsfase spejlet i et historisk perspektiv. For hvilke ligheder og forskelle er der egentlig på at være ung i 1950'erne og i dag?

# data[].attributes.body
Artikel og kilder fra danmarkshistorien.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
Op igennem 1940'erne og 1950'erne levede de fleste danskere i meget små boliger, og de moderne boliger som blev opført, først og fremmest i form af almennyttigt boligbyggeri, var for få til at løse problemerne. For mange familier var de også for dyre.

# data[].attributes.body
Rollespil og materialer om Cubakrisen (i Ejbybunkeren)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mission Kold Krig er et liverollespil, hvor eleverne oplever ideologier, magtbalancer og politiske beslutninger på egen krop. Kan de stole på fjenden, tør de nedruste, og er der spioner iblandt dem? Eleverne spiller i originale dragter som politikere, generaler, journalister, hippier, arbejdere og diplomater. I dette kontrafaktiske rollespil skal eleverne agere og forhandle i en verden, der er delt i to, og hvor atombomben og 3. verdenskrig er en trussel mod verdensfreden. Mission Kold Krig spilles i det originale koldkrigsunivers: Den hemmelige Ejbybunker i Rødovre, der i efteråret 2012 åbnede for offentligheden som stort oplevelsescenter.

Den pædagogiske og didaktiske tilrettelæggelse af læringsspillet er foretaget af Skoletjenesten Københavns Befæstning. Spillets gameplaystruktur er udviklet i samarbejde med Odysse A/S.

De praktiske detaljer sendes i en bekræftelsesmail efter booking; herunder hvilke grupper eleverne skal være delt ind i på forhånd.
Du kan altid ringe, hvis du har spørgsmål.
Book forløbet her
Herunder kan du finde lærervejledning, samt før- og efteropgaver

# data[].attributes.attachment_link.description
Mission Kold Krig er et liverollespil, hvor eleverne oplever ideologier, magtbalancer og politiske beslutninger på egen krop. Kan de stole på fjenden, tør de nedruste, og er der spioner iblandt dem? Eleverne spiller i originale dragter som politikere, generaler, journalister, hippier, arbejdere og diplomater.

# data[].attributes.body
Artikler og kilder på FaktaLink

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hvornår blev JFK myrdet?

Mordet på præsident John Fitzgerald Kennedy den 22. november 1963 gjorde et så stort indtryk på verdensoffentligheden, at de fleste - i alt fald i den vestlige verden - i de ældre generationer, kan huske, hvor de var netop denne dag, da nyheden spredtes.

Mordet gjorde i 1963 et så stort indtryk, at det nærmest kan sammenlignes med den forfærdelse, der den 11. september 2001 greb folk, da de oplevede terrorangrebene på New York og Washington.
I 1963 stod der en særlig aura omkring familien Kennedy, der i årene før og efter prægede amerikansk politik.

Var JFK den første?

Mordet på JFK var ikke det første præsidentmord i USAs historie. Det hidtil mest berømte mord var mordet på Abraham Lincoln, der blev skudt i Ford's Theatre i Washington i 1865. Siden blev James Garfield skudt i 1881 og samme skæbne overgik William McKinley i 1901.

Disse tre mord er uomtvistelige. Et fjerde muligt præsidentmord overgik ifølge rygter i 1923 Warren Harding. Mange mente, at han blev forgivet, men hans enke nægtede at lade ham obducere, så beviser findes ikke (2)

Hvem grundlagde Kennedy-klanen?

Kennedy-klanen blev skabt af præsident Kennedys far, Joseph, der med sin kone, Rose, fik ni børn, hvoraf John var den næstældste. Hans storebror, Joseph (Joe), omkom under 2. verdenskrig, og en bror, Robert, led samme skæbne som John. Han blev skudt.

Faderen havde som ganske ung sat sig det mål, at skabe en familie, der var stor, rig og magtfuld. Alle tre ting lykkedes til fulde. Han var en talentfuld pengespekulant, men der gik også rygter om, at han havde tjent formuer på spritsmugling under forbudstiden.

Joseph anvendte blandt andet sine penge på at købe sig magt og indflydelse. Som klanens overhoved, havde han stor indflydelse på sine børn, og han støttede ihærdigt sønnernes vej mod den politiske magt (3)

Hvordan blev JFK præsident?

Da kampen om præsidentembedet i 1960 tegnede til at blive et tæt opgør mellem JFK og Richard Nixon, lå Joseph ikke på den lade side. Han fungerede ikke blot som en passiv pengemaskine men sørgede for, at pengene gjorde optimal fyldest.

Joseph 'overtalte' mange politikere og fremtrædende erhvervsfolk til at slutte op om JFKs valgkampagne, og han synes at have indgået en studehandel med Sam Giancana og det magtfulde gangstersyndikat i Chicago, der skulle sikre JFK sejr i Illinois og andre stater, hvor syndikatet havde indflydelse.

Det har siden været debatteret, om valget i Illinois var præget af valgsvindel. Borgmesteren, Richard Daley, blev beskyldt for at have fusket med valgtallene. Valgdeltagelsen i Chicago var usædvanlig høj, og Kennedys sejr netop i denne by var markant i forhold til resten af staten. Republikanerne talte åbent om valgsvindel i elleve stater, og de udsendte kontrollerende embedsmænd til de syv uden dog at kunne fremkomme med beviser (4)

Hvor betydelig var JFK som præsident?

Indenrigspolitisk satte Kennedy sig ikke de store spor i amerikansk politik. Han havde problemer med kongressen, der havde republikansk flertal, hvorfor det ikke blev til noget med de store sociale problemer. Måske skyldtes det også, at det ikke var indenrigspolitikken, der optog JFK i synderlig grad. Forklaringen kan også være, at han ville bruge den første embedsperiode til at forberede reformerne, og så søge at gennemføre dem i den anden.

Kennedys politiske interesser lå først og fremmest på det udenrigspolitiske plan. Her viste han handlekraft, og bortset fra sagen om Svinebugtsaffæren havde han succes. Målet var at gøre USA til den førende supermagt og at bekæmpe kommunismen.

Handlekraften viste han under Berlin-krisen og Cuba-krisen, og da Sovjetunionen for alvor havde demonstreret sin førerstilling inden for rumfarten ved i april 1961 at sende kosmonauten Jurij Gagarin i kredsløb om Jorden som det første menneske, fik han på trods af de enorme økonomiske omkostninger kongressen med på målsætningen om inden for ti år at landsætte et menneske på Månen. Apolloprojektet var JFKs plan (5)

Hvordan blev JFKs eftermæle?

Selv om der siden hen er kommet mange artige historier frem om Kennedys privatliv, har dette ikke kunnet svække interessen om myten Kennedy.

Ægteskabet med Jacqueline var kun lykkeligt udadtil. Hun var smuk og elsket af offentligheden, men han delte ikke hendes interesser og var storforbruger af andre kvinder. Han kunne bruge hende som moder og som staffage, men det var også det.

Hans rygsmerter bevirkede, at han tog stoffer, der ikke var tilgængelige for den lovlydige borger, og som kunne frygtes at påvirke hans dømmekraft.

JFK var den unge præsident, der forstod at udnytte medierne. Han var den første præsident, der indførte tv-transmitterede pressekonferencer, han gjorde Det Hvide Hus til midtpunkt for en hidtil uset form for selskabelighed, hvor en bred vifte af det amerikanske kulturliv jævnligt blev inviteret.

Det glemmes ofte, at det faktisk var JFK, der påbegyndte det amerikanske engagement i Vietnam, selv om han veg tilbage for en massiv militær indgriben. Det er ikke godt at vide, hvordan JFK ville have handlet med hensyn til Vietnamkrigen, men den kom ikke til at skade han efterdømme. Nu blev det Lyndon B. Johnson, der kom til at fremstå som den uforsonlige koldkriger (5)

Illustrationer

Under illustrationer henvises til enkelte billeder på Internettet som for eksempel en tegning eller et foto. Samlinger af illustrationer som for eksempel gallerier skal findes under videre links. Billederne er udvalgt efter søgning på Internettet for at supplere og/eller visualisere faktaoplysningerne.

Præsidentfruen. The Library of Congress.

Officielt portræt af Jacqueline Kennedy.

Præsidenten. The Library of Congress.

Officielt portræt af John F. Kennedy.

Valgløfter. Rare Book, Manuscript, and Special Collections Library, Duke University.

Farvegengivelse af valgplakat fra præsidentvalget i 1960, hvor JFK opregner sine valgløfter, der som overskrift har menneskerettigheder.

Valgplakat. Rare Book, Manuscript, and Special Collections Library, Duke University.

Farvegengivelse af valgplakat fra præsidentvalget i 1960.

Videre læsning

Under videre læsning henvises til enkelte konkrete dokumenter som for eksempel én artikel eller én bog. Der kan være henvisninger til dokumenter i både trykt og elektronisk form. Dokumenterne er kvalitativt udvalgt som de mest relevante efter research og søgning i danske såvel som internationale databaser samt søgning på Internettet.

Collier, Peter: Kennedy-klanen - et amerikansk drama. Af Peter Collier og David Horowitz. 1985. 582 sider.

Om den amerikanske præsident John F. Kennedys familie, der var fattige irske immigranter, men i løbet af få generationer opnåede økonomisk og politisk succes. bibliotek.dk

Lincoln and Kennedy Coincidences. Engelsk tekst.

Pudsige sammentræf ved en sammenligning af mordene på Lincoln og Kennedy.

Hersh, Seymour M.: Hans andet ansigt. Sandheden bag Kennedy-myten. 1998. 455 sider.

Kritisk gennemgang af JFKs politiske liv med påpegning af en række skandaler, der først er blevet alment kendt efter præsidentens død. bibliotek.dk

Mølstrøm, Søren: Kennedy - en amerikansk myte. 1997. 128 sider.

Populær biografi over JFK med gennemgang af hans personlige og politiske udvikling. bibliotek.dk

Oversigt over de tragedier, der på det familiemæssige plan overgik Kennedy-klanen.

Schlesinger, Arthur M.: Kennedys tusinde dage i Det Hvide Hus. Bind 1-2. 1966.

Beretning om præsidentårenes dramatiske begivenheder og deres baggrund, skrevet af JFKs politiske rådgiver. bibliotek.dk

Triumf og Tragedie. Kennedy'ernes historie.1968. 231 sider. Kennedy-klanens historie skildret af journalister og fotografer fra The Associated Press. bibliotek.dk

Videre links

Under videre links henvises til hjemmesider og databaser på Internettet med flere eller mange dokumenter. Videre links kræver således at man selv udvælger og vurderer hvilke dokumenter man har brug for, eventuelt efter en søgning på hjemmesiden eller i databasen. Hjemmesiderne og databaserne er kvalitativt udvalgt som de mest relevante efter research og søgning på Internettet.

John F. Kennedy Library and Museum. Engelsk tekst.

Siden dokumenterer JFKs liv og politiske karriere i form af lydfiler, fotografier, dokumenter og links.

John F. Kennedy Photo History. The History Place. Engelsk tekst.

Samling af en række fotografier fra præsidentperioden.

Kilder

1. Sorensen, Ted: Kennedy arven. 1970. 327 sider. bibliotek.dk

2. Amerikanske præsidenter fra George Washington til Bill Clinton. Redaktion: Frank Esman. 2001. 385 sider. bibliotek.dk

3. Collier, Peter: Kennedy-klanen - et amerikansk drama. Af Peter Collier og David Horowitz. 1985. 582 sider. bibliotek.dk

4. Hersh, Seymour M.: Hans andet ansigt. Sandheden bag Kennedy-myten. 1998. 455 sider. bibliotek.dk

5. Mølstrøm, Søren: Kennedy - en amerikansk myte. 1997. 128 sider. bibliotek.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
Mordet på præsident John Fitzgerald Kennedy den 22. november 1963 gjorde et så stort indtryk på verdensoffentligheden, at de fleste - i alt fald i den vestlige verden - i de ældre generationer, kan huske, hvor de var netop denne dag, da nyheden spredtes.

# data[].attributes.body
DR Bonanza