# data[].attributes.headline
Крок 1 Переглянути епіграф

# data[].attributes.subject
Крок 1 Переглянути епіграф

# data[].attributes.body
Ця дівчина не просто так, Маруся.       Це — голос наш. Це — пісня. Це — душа. Що нам потрібно було на війні?  Шаблі, знамена і її пісні.

# data[].attributes.headline
Крок 2 Прослухати роман у віршах Ліни Костенко "Маруся Чурай"

# data[].attributes.subject
Крок 2 Прослухати роман у віршах Ліни Костенко "Маруся Чурай"

# data[].attributes.headline
Крок 3  Записати визначення 

# data[].attributes.subject
Крок 3  Записати визначення 

# data[].attributes.body
Цей твір Ліна Костенко  в українській літературі  представляє рідкісний жанр — роман у віршах.                       Запишемо визначення в словник.
Теорія літератури

Роман у віршах — різновид змішаного жанру, що поєднує багатоплановість, епічні принципи розповіді з суб’єктивністю, притаманною ліричним творам.
Роман у віршах став популярним у ХІХ-ХХ ст. Межують з ним драматична поема, віршована повість.

В Україні помітне пожвавлення цього жанру спостерігається у 60-70 рр. XX ст.

Роман у віршах — одна з найскладніших літературних форм, суть якої полягає в тому, що у великому художньому полотні епічний спосіб зображення життя через систему подій і розгорнутий сюжет, через змалювання сформованих характерів поєднується з глибоким ліризмом — віршованою, емоційно забарвленою мовою, з безпосереднім вираженням внутрішнього стану й почуттів автора.

# data[].attributes.headline
Крок 4 Робота за змістом твору

# data[].attributes.subject
Крок 4 Робота за змістом твору

# data[].attributes.attachment_link.title
Ліна Костенко

# data[].attributes.headline
Крок 5  Ознайомитися з жіночими образами у романі Л.Костенко "Маруся Чурай"

# data[].attributes.subject
Крок 5  Ознайомитися з жіночими образами у романі Л.Костенко "Маруся Чурай"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1. Галерея жіночих образів у романі Л. Костенко "Маруся Чурай"

Галерея жіночих образів у романі
Л. Костенко "Маруся Чурай"
Виконала: Козинна Месаліна 11 клас

2. Маруся Чурай

Маруся Чурай - головна героїня
роману, вона - натура творча, а
тому особлива, з ніжною, вразливою
душею. Образ Марусі Чурай виступає
в єдності з образом України.
"Буває часом сліпну від краси,
Спинюсь, не тямлю, що воно за диво,
Оці степи, це небо, ці ліси,
Усе так гарно, чисто, незрадливо,
Усе як є - дорога, явори,
Усе моє, все зветься Україна".

Серце Марусі відкрите для кожної чесної
людини, всі свої найсвітліші почуття вона
висловила в піснях. Маруся чиста серцем,
швидка на розум, окрім того наділена
поетичними і музичними талантами. Творення
пісні для Марусі є чи не головним способом
самовираження.
"В розмові я, сказати б, то не дуже.
А в пісні можу виспівати все"

Маруся виросла в сїм᾽ї, де
шанувалася народна
мораль, де панували
любов до Вітчизни,
вболівання за щастя
народу.
"Ця дівчина не просто так,
Маруся.
Це- голос наш.
Це- пісня.
Це - душа."

Звичайно ж, найбільш
радісні творчі миттєвості
Маруся переживає, коли
висловлює свої любовні
почуття - в ту пору, коли
любов у неї була
щасливою.
"Любились ми, не
крилися. У менедуша,
було, піснями аж
бринить."

Серце Марусi належало
Грицевi Бобренку.
Марусина любов до Гриця
була безоглядною i сильною й трагедiя дiвчини
полягає в тому, що ïï
велике почуття поглинула
трясовина мiщанина:
"Моя любов чолом
сягала неба,
а Гриць ходив ногами по
землi."

7. Галя Вишняківна

Людина вкрай обмежена - "гуска", як
каже про неї Гриць, зате пихата й
самовпевнена, бо дочка "значного
чоловіка". У родині Вишняків духовні
цінності підмінено матеріальними, тому ні
батько, ні дочка не замислюються над тим,
що купують Гриця за гроші і завдають
страждань іншим:
"Вже тато наш і на весілля втратились,
а Гриць умер... а Гриця вже нема... "

Уже цих.двох рядків достатньо,
щоб відчути, наскільки дрібні
інтереси дівчини. Втративши
нареченого, Галя думає не про
його смерть, його долю, а про
витрати на весілля.
На противагу їй, Маруся, яку
судять за вбивство, сама стоїть,
немовби мертва:
"Вона ні слова не сказала праву.
Стоїть. Мовчить. І дивиться. І все."
Мовчазне вмирання Марусі -
приклад справжнього почуття і
переживання.

За вишняківською системою
цінностей навіть життя (не те що там
кохання!) можна перевести в графу
матеріальних витрат.

10. Бобренчиха

Бобренчиха була "ненаситна! - що нагледить
оком, то дзьобом так і вихопить із води". Оця
жадібність, ненаситність і зробили нестерпним
життя її чоловіка, "він притих, заборсався в
землі. Та й став домашніх хоругов хорунжим". І
не те, щоб Бобренки бідували: "Але й жили!
Душили копійчину. У дві душі робили без
спочину". Оце й усе, чого хотіла мати Гриця у
житті, добро для неї було поняттям
матеріальним. Вона й сина свого - Гриця -
майже не бачила, бо все воювала "за курку, за
телицю, за межу"

Прикро, але саме мати
спотворила у Грицеві його
душу, оселила в ньому оцю
роздвоєність, що стала
ґрунтом для зради. Це ж
словами матері краяв він
душу Марусі: "Затям,
любов любов'ю, а життя
життям". Вона створила
"це щоденне кодло
метушні", а з якого Гриць
не зміг вибратися.

Згадаймо слова Бобренчихи, вбитої горем
матері, ось як вона оцінює кохану дівчину
свого сина:
"Я знаю все, так наче там була.
В ту ніч вона сама його до себе,
розпутниця, обманом завела."
Це не схоже на реакцію пригніченої горем
матері. Вона ненавидить усіх, хто не
схожий на неї, тому й обирає для сина свою
наречену - Галю Вишняківну - багату
дівчину без серця, як у неї самої.

Тому й створюється враження, що
Бобренчиха і Галя переймаються зовсім
не смертю Гриця, а втратою власних
ілюзій, мрій, бажань. Для першої
важливо збагатитися за рахунок
одруження сина, для другої - вийти
заміж за видного козака.

14. Мати Марусі

Зовсім по-іншому виховувала доньку
мати Марусі: "Як не буде, не скигли,
доню, то великий брид". Добро для неї
- то категорія моральна, цього добра
навчала мати Марусю.

Чутливо душею розуміла мати дочку. їй так
хотілося уберегти Марусю від біди,
захистити від розчарувань. Вона не
розглядала дочку як засіб збагатитися,
вигідно видавши її заміж. Мати просто
любила свою дитину і бажала щастя їй, а не
благ для себе. Вона раніше, ніж Маруся,
зрозуміла, що Гриць не такий, яким його
бачить дочка:
"Наш батько з тих, хто умирали перші,
А Гриць Бобренко - з тих, що хочуть жить."
Маруся відповідала матері любов'ю і
повагою, жаліла матір, як могла,
переймалася:
"Як там вона? І як їй буде жити?
Порожня хата і порожній двір."

Їх поєднувала спорідненість душ. Така
мати, як Марусина, була матір'ю по своїй
суті, матір'ю усьому на землі. От і Гриця
свого часу годувала й голубила, як свого.
Не випадково він сказав, звертаючись до
Марусі, напрочуд точні слова: "Тут двоє
матерів, твоя і Божа". І то було правдою,
що підносила на найвищий рівень
позицію Матері.

# data[].attributes.attachment_link.title
Галерея жіночих образів у романі Л. Костенко "Маруся Чурай" - презентация онлайн

# data[].attributes.attachment_link.description
Галерея жіночих образів у романі Л. Костенко "Маруся Чурай" Виконала: Козинна Месаліна 11 клас Маруся Чурай - головна героїня роману, вона - натура творча, а тому особлива, з ніжною, вразливою душею. Образ Марусі Чурай виступає в єдності з образом України.

# data[].attributes.headline
Крок 8      Ознайомитися з висновками уроку

# data[].attributes.subject
Крок 8      Ознайомитися з висновками уроку

# data[].attributes.body
Цей твір, створений на національному ґрунті, продовжує фольклорні и літературні традиції, у ньому письменниці пощастило скласти неповторну, глибоку, психологічну, героїчну й романтично наснажену пісню про історію легендарної поетеси й піснярки Марусі Чурай, реально відтворити реальні події в Україні середини XVII ст., змалювати низку яскравих образів лицарів-звитяжників, які боролися за її національне визволення.

# data[].attributes.headline
Крок 7  Відповісти на питання

# data[].attributes.subject
Крок 7  Відповісти на питання

# data[].attributes.body
• Визначте кульмінаційні моменти в сюжеті роману.

• Чому, на вашу думку, роман не завершується сценою помилування героїні?

• На які дві основні групи ви поділили б свідків на суді Марусі Чурай?

• На чому ґрунтуватиметься ваш поділ?
Розкрийте різницю в моральності представників цих груп.

# data[].attributes.headline
Крок 9  Виконати тестові завдання

# data[].attributes.subject
Крок 9  Виконати тестові завдання

# data[].attributes.body
"Маруся Чурай" Л.Костенко

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Муратова Лариса Вікторівна

# data[].attributes.attachment_link.title
Маруся Чурай 11 клас | Тест з української літератури - "На Урок"

# data[].attributes.attachment_link.description
Виконайте тест, щоб перевірити знання з української літератури (11 клас). за жанром твір "Маруся Чурай"-це

# data[].attributes.headline
Крок 6  Переглянути

# data[].attributes.subject
Крок 6  Переглянути

# data[].attributes.body
Паспорт твору Ліни Костенко «Маруся Чурай»

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Герої: Маруся Чурай, Гриць Бобренко, полковий обозний Іван Іскра, полтавський полковник Мартин Пушкар, козак Чесько Черкес, Галя Вишняківна, війт Семен Горбань.

Композиційно-стильові особливості "Маруся Чурай": тематично й композиційно роман надзвичайно складний, багаторівневий, бага- топроблемний. Він "нагадує кристал, у якому безліч граней" (В. Панченко). Майже три з половиною століття живе в народі легенда про Марусю Чурай - славнозвісну піснярку. Легенда про любовну помсту (отруєння дівчиною свого коханого) була поширеною темою і в художній літературі (драма М. Старицького "Ой не ходи, Грицю...", повість О. Кобилянської "В неділю рано зілля копала").

В авторському міні-пролозі - вказівка на історичну основу твору: "Влітку 1658 р. Полтава згоріла дощенту". У творі справжні факти пересипані домислами автора; важливі події української історії середини XVII ст. відтворено в образах Богдана Хмельницького, Якова Остряниці, Северина Наливайка, Павла Павлюка, Яреми Вишневецького та ін.

Назва роману - своєрідна легенда, національний символ, що передає і зміст епохи, і особливості українського етносу.

Роман складається з дев'яти розділів, події в яких розгортаються протягом року: судять Марусю влітку, а помирає дівчина від сухот навесні.

Розділи роману "Маруся Чурай":

I - "Якби знайшлась неопалима книга";

II - "Полтавський полк виходить на зорі";

III - "Сповідь" (внутрішній монолог героїні, у якому є екскурси в минуле);

IV - "Гінець до гетьмана";

VII - "Дідова Балка";

VIII - "Облога Полтави";

IX - "Весна, і смерть, і світле воскресіння".

Центральним є розділ "Сповідь" - три ночі Марусі, проведені в темниці перед стратою. Через спогади героїні перед нами проходять епізоди історії України, змальовано переживання і страждання дівчини, її особисту драму. Сюжетні колізії трактуються у двох площинах - особистісній і суспільній (сцени особистого життя Марусі органічно вплітаються в драматичні події Національно-визвольної війни українського народу під проводом Б. Хмельницького проти польської шляхти).

Кульмінація 1 - суд і вирок.

Зав 'язка - спогади Марусі про стосунки з Грицем.

Розвиток дії - Маруся йде на прощу.

Кульмінація 2 - облога Полтави.

Розв'язка - зняття облоги, Маруся проводжає полк, що співає її пісні. Позасюжетні елементи: портрети героїв, пейзажі, опис саду, пісні, діалоги, монологи, авторські відступи.

Особливості сюжету "Маруся Чурай":

на початку твору - розв'язка, що поєднує його з новелою. Дві сюжетні лінії: визвольна боротьба українського народу проти польської шляхти під проводом Б. Хмельницького; любовна лінія, що розвивається за принципом трикутника: Маруся - Гриць - Іван Іскра.

Образ Марусі Чурай - образ митця свого часу, який органічно зливається з образом України. Постать реальної дівчини з народу, обдарованої чарівним голосом і поетичним світосприйняттям, виростає до символу, ніби вбираючи в себе духовний потенціал Вітчизни. За словами Івана, Маруся - це голос України, душа її. "Звитяги наші, муки і руїни безсмертні будуть у її словах", - каже про поетесу Іван Іскра. Таку ж характеристику дає дівчині й гетьман Богдан Хмельницький, який говорить, що "її пісні - як перло мно- гоцінне, як дивен скарб серед земних марнот".

Справжній митець, Маруся, наділена даром глибше й гостріше за інших відчувати світ, близько перейматися людськими радощами й стражданнями.

У свідомості читача образ Марусі Чурай зливається з образом України не лише тому, що її підносять до символу інші герої роману, а передусім через те, що в ній уособлені найкращі моральні риси українського народу, його найвищі духовні злети, найкращі моральні переконання і судження митця своєї доби, оскільки тема митця і мистецтва проходить через історичний роман у віршах "Маруся Чурай" наскрізно.

Проблематика "Маруся Чурай":

Примітки: В основу свого твору Ліна Костенко поклала відому чи не кожному українцеві, знану в багатьох країнах світу баладу "Ой не ходи, Грицю...".

Історичне полотно твору становить окрему сторінку, через яку ще раз висвітилися долі героїв роману. І життєву лінію головної героїні, Марусі Чурай, Ліна Костенко ввела в бурхливі соціально-політичні перипетії суспільного поступу України XVII ст., а ще точніше - періоду визвольної війни під проводом Богдана Хмельницького. Представники козацької республіки в романі - Богдан Хмельницький, Лесько Черкес, Мартин Пушкар, Іван Іскра, Яким Шибилист і ті, хто з небуття "повернулися в думі" (Яків Остряниця, Гордій Чурай, Павлюк, Наливайко). До цього славного лицарства належить і дід Галерник, "самітник і химерник", котрий "од трьох шабель ще й досі не загоєн". Грицько Бобренко теж козак, але він з часом засвоїть іншу мораль, далеко не козацьку, неодноразово повторивши Марусі: "Любов любов'ю, а життя життям".

Любов і зрада, пісня й історія - найголовніші ідейно-естетичні начала, що визначають багатство поліфонії твору.

Твір побудований на антитезі - протиставленні високого й низького, приземленого й духовного. Вибір життєвих пріоритетів ділить персонажів твору на два світи, які перебувають у жорсткому конфлікті. І всі події життя героїв визначаються їх належністю до котрогось із цих світів. Протиборство двох таборів не лише соціальне - воно має ширше підгрунтя. Соціальне розшарування помітне вже в першому розділі, коли знайомимося із запорожцями та "домариками"; наявна також і відмінність їх духовних світів. Саме цей конфлікт у романі - чи не найголовніший. Для українця того часу основний спосіб життя - осілий, тобто життя хлібороба, селянина. Тому, наприклад, не можна сприймати образ Бобренчихи, яка закопалася в землю, "як кріт", лише негативно. Цей образ радше правило, ніж виняток. Винятком є Маруся - з її духовним буттям понад своїм часом.

За роман у віршах "Маруся Чурай" і збірку поезій "Неповторність" 1987 р. Ліна Костенко удостоєна Державної премії УРСР ім. Т. Г. Шевченка.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
маруся чурай

# data[].attributes.attachment_link.title
Детальний Аналіз "Маруся Чурай" Костенко

# data[].attributes.attachment_link.description
Герої: Маруся Чурай, Гриць Бобренко, полковий обозний Іван Іскра, полтавський полковник Мартин Пушкар, козак Чесько Черкес, Галя Вишняківна, війт Се­мен Горбань. Композиційно-стильові особливості "Маруся Чурай": тематично й композиційно роман надзвичайно складний, багаторівневий, бага- топроблемний. Він "нагадує кристал, у якому безліч граней" (В. Панченко).

# data[].attributes.headline
Крок 10 Переглянути біографію Ліни Костенко

# data[].attributes.subject
Крок 10 Переглянути біографію Ліни Костенко

# data[].attributes.attachment_link.title
Ліна Костенко. Життя і творчість

# data[].attributes.headline
Крок 11  Бліц-опитування

# data[].attributes.subject
Крок 11  Бліц-опитування

# data[].attributes.body
Життя і творчість Ліни Костенко

# data[].attributes.attachment_link.title
Iнтерактивне навчання

# data[].attributes.attachment_link.description
Курси Зовнішнє незалежне оцінювання Українська література. Інтерактивний довідник-практикум із тестами (Гарюнова Ю. О., Тищенко З. Р., Бутко С. Г., Літвінова І. М.) Заняття 47. Ліна Костенко. Вірші "Страшні слова, коли вони мовчать". Роман у віршах "Маруся Чурай" Заняття 47. Тест "Як на ЗНО"

# data[].attributes.headline
Крок 12 Виконати домашнє завдання

# data[].attributes.subject
Крок 12 Виконати домашнє завдання

# data[].attributes.body
Підготувати характеристику образу Марусі Чурай за планом. Орієнтовний план:

1. Портрет героїні роману як засіб розкриття її характеру.

2. Батьки Марусі.

3. Художня обдарованість.

4. Стосунки: Маруся — Грицько, Маруся — Іван.

5. Піснетворчість.

6. Спільне й відмінне між Марусею Чурай та Мавкою з «Лісової
пісні» Лесі Українки.

7. Моє ставлення до образу Марусі Чурай.