# data[].attributes.body
Pyrkivät kommunistien pois ottoon

# data[].attributes.body
Valkoiset vastaan punaiset

# data[].attributes.body
1939-40
Talvisodan henki peittää erimielisyydet. Rauhan solmimiseen vaikutti suurvaltojen välinen politiikka

# data[].attributes.body
Tavoitteena turvallisuuden lisääminen idän suhteen, mutta keinoista ei yksimielisyyttä

# data[].attributes.body
Valtiomuotoa rakennettiin yhteiskunnallisten ristiriitojen repimässä ilmapiirissä

# data[].attributes.body
Ois haluttu kuningas kunta

# data[].attributes.body
Ongelmalliset suhteen NL.oon

# data[].attributes.body
Suomi sodassa neuvostoliittoa vastaan

# data[].attributes.body
Huonot suhteet ruotsiin

# data[].attributes.body
Lapuanliike tai Lapuan liike oli Suomessa vuosina 1929–1932 toiminut antikommunistinen ja oikeistoradikaali kansanliike.

# data[].attributes.body
Liittoutui saksan kanssa jotta saksalla helpompi sotia neuvostoliittoa vastaan

# data[].attributes.headline
Lapuan liike muistetaan muilutuksista, talonpoikaismarssista, joka johti kommunistien toiminnan kieltämiseen vuonna 1930 sekä Mäntsälän kapinasta vuonna 1932, jolloin lapualaiset alkoivat vaatia hallituksen vaihtamista. Valtiovalta vastasi vaatimuksiin voimatoimin ja Lapuan liikkeen toiminta kiellettiin. 

# data[].attributes.subject
Lapuan liike muistetaan muilutuksista, talonpoikaismarssista, joka johti kommunistien toiminnan kieltämiseen vuonna 1930 sekä Mäntsälän kapinasta vuonna 1932, jolloin lapualaiset alkoivat vaatia hallituksen vaihtamista. Valtiovalta vastasi vaatimuksiin voimatoimin ja Lapuan liikkeen toiminta kiellettiin. 

# data[].attributes.headline
 Lähetystösihteeri Boriv Jartsev tulee Stalinin toimesta keskustelemaan Suomen hallituksen kanssa, koska Saksan uskotaan hyökkäävän Suomen kautta neuvostoliittoon

# data[].attributes.subject
 Lähetystösihteeri Boriv Jartsev tulee Stalinin toimesta keskustelemaan Suomen hallituksen kanssa, koska Saksan uskotaan hyökkäävän Suomen kautta neuvostoliittoon

# data[].attributes.body
Molotovin-Ribbentropin sopimus
Mainilan laukaukset

Välirauha

Jatkosota 6/1941 - 9/1944
-Suomi hyökkäsi Neuvostoliiton osana Saksan operaatio Barbarossaa

# data[].attributes.headline
Suurin osa SDP:n eli sosiaalidemokraattisen puolueen jäsenistä ei ollut tynkäeduskunnassa paikalla. He olivat kuolleet, vankileirillä tai kateissa. SDP kannatti tasavaltaa, joten heidän puutteensa oli etu monarkisteille, jotka tukivat kuningaskuntaa

# data[].attributes.subject
Suurin osa SDP:n eli sosiaalidemokraattisen puolueen jäsenistä ei ollut tynkäeduskunnassa paikalla. He olivat kuolleet, vankileirillä tai kateissa. SDP kannatti tasavaltaa, joten heidän puutteensa oli etu monarkisteille, jotka tukivat kuningaskuntaa

# data[].attributes.body
historian poliittista käyttöä yhteiskunnassa

Tiedostettua ja tiedostamatonta historian käyttöä

# data[].attributes.body
Venäjällä sisällissota, jonka seurauksena Suomi näki tilaisuuden itsenäistymiseen

# data[].attributes.body
Jatkosota päättyi Neuvostoliiton suurhyökkäykseen

# data[].attributes.body
Suomi liittyi ensimmäisen maailmansodan jälkeen perustettuun Kansainliittoon joulukuussa vuonna 1920

# data[].attributes.body
Lapinsota 1944-1945
Suomen piti karkoittaa 200 000 sotilaan saksalaisjoukot.
Vetäytyminen ja valehyökkäykset
1944 alkaet Neuvostoliitto vaati sotaa
Saksalaiset vetäytyi (poltetun maanntakstiikka)
1945 viimeiset Saksalaiset poistui maasta

# data[].attributes.headline
Sisällisodan jälkeen Suomessa oli tynkäeduskunta jossa oli vain noin 100 kansanedustajaa

# data[].attributes.subject
Sisällisodan jälkeen Suomessa oli tynkäeduskunta jossa oli vain noin 100 kansanedustajaa

# data[].attributes.body
Vuonna 1932 Suomi ja Neuvostoliitto solmivat määräaikaisen hyökkäämättömyyssopimuksen

# data[].attributes.body
Itsenäistymismahdollisuuden käsittely Suomessa alkoi keväällä 1917.

# data[].attributes.body
Suomi itsenäistyi 6. joulukuuta 1917

# data[].attributes.body
Useimmat maat tunnustivat Suomen itsenäisyyden vuosina 1918–1919.

# data[].attributes.body
Talvisota

Jatkosota

Lapin sota
Sisällissota

# data[].attributes.headline
Vuoden 1772 hallitusmuodossa määrättiin, että valtionpäivillä tulisi valita uusi kuningas, jos entinen kuningassuku kuolisi, tämän porsaanreiän avulla monarkistit saivat tahtonsa läpi ja Suomeen tulisi kuningas

# data[].attributes.subject
Vuoden 1772 hallitusmuodossa määrättiin, että valtionpäivillä tulisi valita uusi kuningas, jos entinen kuningassuku kuolisi, tämän porsaanreiän avulla monarkistit saivat tahtonsa läpi ja Suomeen tulisi kuningas

# data[].attributes.headline
Prinssi Friedrich Karlinista (1868-1940) kaavailtiin kuningasta Suomelle

# data[].attributes.subject
Prinssi Friedrich Karlinista (1868-1940) kaavailtiin kuningasta Suomelle

# data[].attributes.headline
Kun Wilhelm toinen luopui Saksan vallankumouksen takia kruunusta Suomessa luovuttiin ajatuksesta kuningaskunnasta

# data[].attributes.subject
Kun Wilhelm toinen luopui Saksan vallankumouksen takia kruunusta Suomessa luovuttiin ajatuksesta kuningaskunnasta