# data[].attributes.body
Fordele: det er billigere, endnu billigere hvis man benytter sig af CGI, virker mere autentisk og virkelighedsnært, autenticitetsmarkører.

Ulemper: begrænset kunstnerisk frihed, da det skal være positivt, specifikke forventninger, mindre realistisk og kontrasterende.

# data[].attributes.headline
Diskussion: Militær indflydelse med computerspil: Sohaib, Hamid, Mikkel, Safi

# data[].attributes.subject
Diskussion: Militær indflydelse med computerspil: Sohaib, Hamid, Mikkel, Safi

# data[].attributes.body
Fordele:

tiltrækker flere nye og unge soldater.

fx giver spillene børn og unge en positiv oplevelse af den amerikanske hær og livet som soldat.

Ulemper:

Det kan manipulere og vise at krig er godt.

At militæret bestemmer hvordan det skal laves og produceres. fx vise at det amerikanske militær er godt.

Det kan hjernevaske unge og børn.

# data[].attributes.headline
Diskussion: Militær indflydelse VS. YouTube: Mariam, Anna, Wilma, Filippa & Melisa

# data[].attributes.subject
Diskussion: Militær indflydelse VS. YouTube: Mariam, Anna, Wilma, Filippa & Melisa

# data[].attributes.body
Youtube:
Fordele ved at poste på Youtube:

Ikke alle film er positive

Man bliver ikke påvirket af andres meninger (seeren)

Flere muligheder for alle kan komme med deres meninger

Fordel/Ulempe: Hvis nogle er uenige kan det aldrig slettes

Ulemper:

Ikke sikker på om det er rigtigt

Kildekritisk

Alle har adgang som bl.a. børn

Kan overdrive både positivt og negativt

Alle kan ændre på indholdet

# data[].attributes.headline
Krigsfilmens Produktionsforhold s. 135-137 (Saniya, Hamid, Huda, Mariam & Melisa) 

# data[].attributes.subject
Krigsfilmens Produktionsforhold s. 135-137 (Saniya, Hamid, Huda, Mariam & Melisa) 

# data[].attributes.body
- Dyre at producere
- Brug for rekvisitter
- Militære og historiske viden (for at gøre det realistisk)
- Ønsker at være virkelighedsnære

CGI - effekter: Computer Generated Images - Computer skabte effekter - Billigere

Samarbejde med pentagon

- At få militæret til at fremstå positivt, så de måske vil give økonomisk støtte, ligeså med grej/udstyr.

Krigsobligationer:
- En støtteordning hvor befolkningen kan bakke økonomisk op om en regering krigsindsats og oprustning ved at købe obligationer

Handler om at fremstille militæret i et så positivt billede som muligt:
- Dem der producere filmene arbejde med kendte mennesker for at få folk til at se det. Så produktionen blev stor.

Pentagon støtter ikke op om film der negative omkring militæret, de frasortere eller ændre på de film (Hvis manuskriptet ikke skal afvises).

Pentagon: Det amerikanske forsvarsministerium

Ikonografi: Billeders indhold, motiver og symboler

# data[].attributes.body
- Siden 1. verdenskrig har Hollywood samarbejdet med Pentagon for at lave realistiske og positive krigsfilm.
- Under 2. verdenskrig fik filmproducenterne adgang til militært udstyr, økonomisk støtte og militæret fik ret til at ændre filmens manuskript.
- 9/11 påvirkede krigsfilmsgenren.
-  Efter år 2000 bruger man mere computeranimation med effects. Det gør man for at undgå indflydelse fra Pentagon. Det gør det også billigere.
- Krigsspil til Playstation og Xbox har ingen indflydelse fra Pentagon men spillene first person shooter har dog indflydelse på, da det bliver brugt til unge soldater.

# data[].attributes.headline
Digitalisering og nye filmproduktionsmuligheder (s. 139-140) 

# data[].attributes.subject
Digitalisering og nye filmproduktionsmuligheder (s. 139-140) 

# data[].attributes.body
I løbet af 1990'erne og 00'erne er Pentagons (amerikansk militær) indflydelse på krigsfilm blevet markant mindre. Teknologien har spillet en stor rolle i og med at man ikke er afhængig af Pentagons finansiering og godkendelse/bekræftelse. I dag kan man lave film uden at blive påvirket af Pentagon og deres holdninger. Man kan udgive sine film på Youtube og Vimeo, og have militært udstyr designet eller redigeret på computeren (CGI, Computer Generated Images) . Digitalisering har gjort det muligt for amatører at producere sine egne videoer/film, uden at det vil koste kassen. Kamera og filmudstyr er blevet billigere, og allesammen kan i virkeligheden være manuskriptforfatter, instruktør osv.
Der er ikke lige så stort politisk kontrol/magt som før i tiden (f.eks. som under 1. verdenskrig), da det er blevet lettere at skaffe redegeringsudstyr, rekvisitter osv.

Playstation-spil påvirker fortsat mange og giver os et positivt billede af krig. Så positivt at man rekrutterer unge soldater og samtidigt med at der bliver lavet fjernstyret robotvåben med design der minder om Playstation-konsollerne.
Underholdningsindustrien og militæret er dybt afhængige af hinanden.

# data[].attributes.headline
Den amerikanske filmseer bestemmer efter 9/11 og nye medier og nye mulighederside 137-139

# data[].attributes.subject
Den amerikanske filmseer bestemmer efter 9/11 og nye medier og nye mulighederside 137-139

# data[].attributes.body
Kampen om bedst mulige præmiere weekend.

Film-tv-branchen interesseret i at please den Amerikanske regering.

De holdte møder med hollywoods produktion- markedsførings- og distributionsled for opbakning ved krig og terror.

Man prøvede at producere fiktionsfilm om 9/11 og mellemøsten, men det gik ikke som forventet. Folk så rigeligt af krig i nyhederne derfor intresserede krigsfilm dem ikke.

efter 9/11 var det de Amerikanske filmseere der havde indflydelse på filmproduction

I nyere tid har man mere kontrol over sin egen filmproduktion end man havde før hen - ikke længere afhængig af pentagon

# data[].attributes.headline
6) Waltz with Bashir Waltz with Bashir jeg-dokumentar hjemvendt: Heine har det også psykisk hårdt. De er ødelagt af krigen. Portrætdokumentar Soldiers Coming Home :  kontrast til Aris oplevelse af at komme hjem. Mentalt stabil, glæde, lykkelige, men ikke hos Ari i ”Soldiers Coming Home” er der ingen indre forhindringer 

# data[].attributes.subject
6) Waltz with Bashir Waltz with Bashir jeg-dokumentar hjemvendt: Heine har det også psykisk hårdt. De er ødelagt af krigen. Portrætdokumentar Soldiers Coming Home :  kontrast til Aris oplevelse af at komme hjem. Mentalt stabil, glæde, lykkelige, men ikke hos Ari i ”Soldiers Coming Home” er der ingen indre forhindringer 

# data[].attributes.headline
5) Waltz with Bashir soldaterne får mareridt og hallucinationer over deres oplevelse som soldater.Oplevelserne er så voldsomme, så de glemmer dem/fortrænger dem. Traumatiserende, hårdt, ser døde mennesker. De må både dræbe mennesker og hunde og dræber uskyldige mennesker. Det er meget brutalt og grusomt. Præmis som i ”Full Mental Jacket” krigen har ingen minder. 

# data[].attributes.subject
5) Waltz with Bashir soldaterne får mareridt og hallucinationer over deres oplevelse som soldater.Oplevelserne er så voldsomme, så de glemmer dem/fortrænger dem. Traumatiserende, hårdt, ser døde mennesker. De må både dræbe mennesker og hunde og dræber uskyldige mennesker. Det er meget brutalt og grusomt. Præmis som i ”Full Mental Jacket” krigen har ingen minder. 

# data[].attributes.body
spg.4.
Realfilmen udtrykker, at fortiden nu træder frem i et realistisk syn for Ari, et "wake up call"
animationen er med for at udtrykke Aris + andres
indre ---> den visuelle stil bruges til at udtrykke "mørke", fortrængninger/følfesmæssig til stande.
low key, gule, mørke, mørke toner (farver)

Film som terapi for Ari - if.Boaz og Aris samtalen på baren.

Animationerne dækker lidt over de med virkende identitet.

# data[].attributes.body
Apurba, Ifrah, Safi, Walid Wilma

Krigsfilm koster penge fordi man har brug for statister, autentiske rekvisitter, transportsmidler, kampevogne, våben og uniformer.
Hvis krigsfilmen skal være virkelighedsnær, koster det mange penge.
Det er producentens job at sørge for økonomi og sikrer at budgettet overholdes.
Det er også producentens job at sørge for at filmen giver overskud.
Der er kommet en digitale revolution som fx Computer Generated Effects så i dag er det lidt billigere i forhold til før.
Så længe at filmproducenten fremhæver USA og amerikanske soldater i et godt lys, så får de lov til at bruge Pentagons militæreudstyr.
Pentagon: Amerikanske militær

# data[].attributes.body
spg.3. Temaer og præmis
- Konsekvenser af krig (den traumatisere de hovedkarakter og de andre soldaters fortræningen)

- Helte og skurke i krig (forskellige roller i krig, men kun få helte- gerninger)

- Civilbefolkingen lidelser og død i krig (massakren)

- posttraumatisk stress, fortæringen og mareridt, som præger ex-soldater i mange år

- Fabrikation af minder ( så de passer en)

- følelser hos soldater der har været i krig- af svigt og af at være forladt

Præmis:
- krig traumatiserer soldater, men er også ødelæggende for civile/uskyldige ofre

- fortiden påvirker vores nutid og forfølger en

Krigskritsik film

# data[].attributes.body
Spørgsmål 1
Lav en dramaturgisk analyse af filmen:

Berettermodellen:
Anslag: mareridtet om hundene (boaz)
Præsentation: Ari på bar med boaz
Uddybning: Ari opsøger psykiateren som hedder Ori, + tager til Holland/Carmé
Ari vil huske sine oplevelser fra krigen i libanon
Point of no return: Ari er på vej mod lufthavnen + får vigtige minder om krigen tilbage
Konfliktoptrapning: Ari opsøger flere personer, og får sin hukommelse mere og mere tilbage. Konflikten er traumer om massakre på civile mennesker.
Klimaks/konfliktløsning:
Travel ind på Ari= Realfilm=Nu kan han se det hele
Udtoning:Endcredits

Soldaterne deler deres oplevelser og erindringer med hinanden = Ari får løst op for sine fortræninger og nærmer sig sandheden. Meget sansenært fx. dufte.

# data[].attributes.body
Filmiske virkemidler

-Beskæringer og Æstetik/teknik - billede

I afsnittet bruger de mange e-Shots hver gang der kommer en ny location, et nyt miljø.

De giver en fornemmelse af overblik, i forhold til filmens scener.

Der bruges mange Halvnærog nær. De billedbeskæringer er med til at vise personernes ansigtsudtryk og følelser. Der bliver brugt en masse fugleperspektiv når de er ved ruinerne, det kan betyde at det er et stort sted, hvor der er sket meget skade. Der bliver også brugt fugleperspektivi sekvens 11 hvor Tom kaster op, det for ham til at fremstå lille og svag, han er meget underlegen i den situation.

Der bruges slowmotion, og zoom

Slowmotion gør scenen meredramatisk

Der er en masse ildebrænde og sirener mange af indstillingerne, det viser at de er omringet af kaos, fx i klippet hvor Tom bliver hentet, der blåt og rødt lys over det hele i baggrunden. Det vil sige de bruger farve symbolik. Der er en masse sirener og ildebrænde, som for klippet til at være meget hektisk. Den blå farve symbolisere hjælp, og måske håb. Der bliver brugt mega hurtig klipning. Obstruction som symbolisere forhindringer.

Der bruges en masse asynkronlyd,lydbroer og synkronlyd.

Den asynkrone lyd er med til at påvirke stemningen, når de spiller forskellige slags musik i indstillingerne, eller ligger forskellige lyde ind. Lyd brugerne føre indstillingerne sammen.

Der bruges mange rekvisitter

-Øl

-Biblen

-Kostumer, joggingtøj, jakkesæt uniformer

-vielsesring

-flag

-USA-flag

-den grønne væg ind i det ene rum

-Røde og blå farver, det ene er en varm farve og det andet er en kold farve.

-kælenavne, til datteren, og faren, som bliver kaldt præsident.

-Forgrund, mellem grund og bagrund

spørgsmål 2

Striperne på det amerikanske flag, er blevet mindre det kan betyde at USA er i en presset situation. Manden på billedet, ser fortabt ud, og forvirret. Manden står alene, med USA´s flag i baggrunden, det giver en forventning af ham der måske skal leve op til noget for sit land. Striperne har forskellige længder, og det ligner at striperne løber. Det bløder af en art. Dit er en presset situation.

# data[].attributes.body
Positiv = viser at land kan håndtere krig og tage hurtige beslutninger

Krigskritiske = Viser hvordan folk er blevet påvirket af krigen mod fx. den lille piger.

Lille historie = Familien

Store historie = USA

I lektien kan man se iran som de dårlige ligesom i filmen. Vi læste om 9/11 som vi kunne sammenligne med terrorangrebet i serien

Centrale pointer i lektien

9/11 er en banebrydende begivenhed i nyere amerikansk historie. Den amerikanske befolkning og Hollywood støttede krigen mod terror i de første år.

I filmer med krigen mod terror er amerikanerne “the good guys” og terroristerne er “the bad guys”.

De første film om krigsførelsen i Irak og Afghanistan “floppede”, fordi amerikanerne var trætte af de daglige, negative nyheder, de alligevel fik hørt. Derfor blev krig mod terroristerne i mange tilfælde, omsat til simple actionfilm med klare roller.

# data[].attributes.headline
Designated Survivor - Aaima, Wilma og Umair

# data[].attributes.subject
Designated Survivor - Aaima, Wilma og Umair

# data[].attributes.body
Berettermodel:
Anslag: 1 og 2
Præsentation: 4 og 5
uddybning: 6 til 9
point of no return: 10
Konfliktoptrapning: 11 til 28
Der er ikke noget klimaks, fordi det er en serie og der skal være noget spænding så vi får lyst til at se videre.

Fremdriftelementer:
Delkonflikt: Hannah,  vil militæret lavet et kup mod præsidenten, Leo sælger stoffer, Mikes rolle? Aaron er lidt tvivlsom - kan Tom regne med Aaron?

Suprise: 2 - eksplosion - ligger op til suspence
ydre konflikt: bomben, sten,
Hovedkarakterens indre konflikt: nervøs - 11 og 24, fugle perspektiv.
Suspence - gennem hele afsnittet.
Indre konflikt hos Hannah Wells: hendes privatliv påvirker hendes arbejdsliv.

Fortælleforholdene:
Alvidende fortæller - flashback
personal fortæller - følger Tom

# data[].attributes.headline
Designated Survivor - Ronas, Melisa & Sohaib 

# data[].attributes.subject
Designated Survivor - Ronas, Melisa & Sohaib 

# data[].attributes.body
Centrale personer:
Tom:
Hovedekarakter: Udvikler sig mest
Alm far + arbejde
(minister).
Kærlig far, børnene ser op til ham. Humoristisk
- "Tilbudt" nyt arbejde.
- Tvunget til præsident jobbet
- Tvivlsom omkring arbejdet
- Efterfølgende motiveret omkring arbejdet
- Meget selvsikker, især til møde med Irans ambassadør

Tom bliver meget mere selvsikker efterfølgende. Hvor i mod Alex virker mindre selvsikker.

Alex: Alm mor + arbejde
Den fortrolige + hjælper.
- Karrierekvinde
- Disciplineret med hensyn til børnene
- Meget dominant i forhold til Tom, "Kæmp for dit job)
- First Lady

Hannah: FBI agent
- Stærk kvinde
- Modig, ansvarsfuld
- Motiveret omkring sit arbejde
- Meget selvsikker i forhold til sit arbejde

Personrelationer:
"Almindelig" familie (kernefamilie)
- Tom + Alex: Meget tætte (informerer/motiverer hinanden med ALT)
- Tom + Penny: Hun bliver "meget" forkælet a faren i forhold til moren.

- Flere forskellige etniciteter:
Kernefamilie: Hvide
Udlændingene er der hvor der er kaos.
Mike/vagt: Sort
Aaron: Mexikansk

# data[].attributes.body
Hawra, Huda, Emma.m, Emma.v
problemer og konfliktstof
- terror angreb
- præsidenten dør
- hierarki
- udnyttelse af USA's situation
- årsagen til det er terror angreb

den nye præsident møder modstand, og det gør han fordi han ikke har erfaring, da han bare er en form for erstatning

temaer
- krig
- terror
- politik
- landsforræderi
- familie
- omsorg
- dilemma
- kaos
- død
- ødelæggelser

budskab
- alt kan ændrer sig på en nat

hvad betyder titlen
- udpeget overlever

# data[].attributes.headline
Pyle: Han er fed og Harman køre rigtig meget på ham psykisk. Han kalder ham for fedelort og mange andre ord. I starten har han det meget hårdt, fordi han var lidt tungere end de andre. Så han havde en del udfordringer med de træningsøvelser de skulle lave. De andre rekrutter havde hellere ikke det bedste forhold til ham, da de prøvede at dræbe ham mens han sov. han blev tit gjort tilgrin foran de andre, f.eks da han havde gemt en berliner, hvor Harman fik alle rekruttere til at tage armbøjninger imens han skulle spise sin berliner. Han kunne hellere ikke holde masken foran Harman. Det endte med at han dræbte Hartman og efter det sig selvJoker: Han er Harmans højre hånd.Han er hovedpersonen i filmen.Han er holdets leder og han har fået til ansvar at træne Pyle, så han ikke ødelægger det for resten af holdet. I starten er han meget imod pyle, men jo længere hen i filmen jo bedre bliver pyle, og så får de et lidt bedre bånd, selvom han prøver at dræbe pyle. Hartman: . Han var meget hård imod rekrutterne, især pyle da han havde en del udfordringer med øvelserne til træningerne. Han slog dem som det passede ham Det endte med at pyle skød ham inde på toilettet. Han motiverede rekrutterne ved at tale grimt til dem og brug vold mod dem.Filmiske virkemidler Musikken bliver intens når der skal til at ske noget alvorligt eller voldeligt.F.eks. når pyle er på badeværelset med sit våben og han bliver konfronteret med Hartman, der kommer en tikkende lyd som fører til at han skyder Hartmann. 

# data[].attributes.subject
Pyle: Han er fed og Harman køre rigtig meget på ham psykisk. Han kalder ham for fedelort og mange andre ord. I starten har han det meget hårdt, fordi han var lidt tungere end de andre. Så han havde en del udfordringer med de træningsøvelser de skulle lave. De andre rekrutter havde hellere ikke det bedste forhold til ham, da de prøvede at dræbe ham mens han sov. han blev tit gjort tilgrin foran de andre, f.eks da han havde gemt en berliner, hvor Harman fik alle rekruttere til at tage armbøjninger imens han skulle spise sin berliner. Han kunne hellere ikke holde masken foran Harman. Det endte med at han dræbte Hartman og efter det sig selvJoker: Han er Harmans højre hånd.Han er hovedpersonen i filmen.Han er holdets leder og han har fået til ansvar at træne Pyle, så han ikke ødelægger det for resten af holdet. I starten er han meget imod pyle, men jo længere hen i filmen jo bedre bliver pyle, og så får de et lidt bedre bånd, selvom han prøver at dræbe pyle. Hartman: . Han var meget hård imod rekrutterne, især pyle da han havde en del udfordringer med øvelserne til træningerne. Han slog dem som det passede ham Det endte med at pyle skød ham inde på toilettet. Han motiverede rekrutterne ved at tale grimt til dem og brug vold mod dem.Filmiske virkemidler Musikken bliver intens når der skal til at ske noget alvorligt eller voldeligt.F.eks. når pyle er på badeværelset med sit våben og han bliver konfronteret med Hartman, der kommer en tikkende lyd som fører til at han skyder Hartmann. 

# data[].attributes.body
Vietnamkrigen.

Vietnamkrigen var mellem den kommunistiske Nordvietnam, som støttede Kina 0g Sovjetunionen, som fik støtte fra USA. Den varede fra 1965 til 1975. I forhold til 2. verdenskrig, hvor det var nemt i filmens verden at gøre USA til heltene, var det i Vietnamkrigen en del anderledes. For i Vietnamkrigen blev USA nødt til at trække sig ud af krigen i 1975. Krigen kostede 58.000 amerikanske døde soldater, og mange flere blev såret. Og på den vietnamesiske side drejede det sig om flere millioner. Dette fik en stor betydning for krigsfilm der blev lavet om Vietnam.

Krigsfilm om Vietnam.

I starten var der ikke mange som ville lave film om Vietnamkrigen. Fordi krigen blev en del upopulær blandt amerikanerne. Men der blev dog stadig lavet film om Vietnamkrigen, men filmene henvender sig ikke direkte, men indirekte og i overført betydning. Det kan man fx se ved at nogle krigsfilm blev lavet om en anden krig eller tidligere krige. På den måde kunne man lave krigsfilm som omhandlede Vietnamkrigen, men dog ikke direkte.

Det var først efter de amerikanske tropper blev trukket tilbage i 70erne der for alvor blev lavet krigsfilm om Vietnam. Nogle af det film som blev lavet om krigen handlede om det med at tabe en krig, og sat mere fokus på hvordan soldaterne var blevet påvirket af deres udsendelse. De film kalder man vetfilm, som er film om hjemvendte og især med psykiske problemer.

Så er der også den surrealistiske Vietnamfilm, som handler om den meningsløshed ved krigen. Og hvor voldsom den var.

Så er der Vietnam-combatfilmen er nogle dyre produceret film, som viser kamphandlinger, og den realistiske side af Vietnamkrigen. De handler om de negative aspekter ved krig.

Så er der return to ´nam-film, som handler om de amerikanske soldater som bliver sendt tilbage til Vietnam, for at gøre deres job færdigt. De film har et syn af at Vietnamkrigen var den krig som USA skulle have vundet. Det de giver et billede af USA og deres magt.
Der er 2 bølger af film.
Bølge 1: 1988-89 kritisk syn på film.
Bølge 2: midten af 80érne mere realtisk syn på virkeligheden. fx full metal jacket.
Full metal jacket er en Vietnam-combatfilmen.

# data[].attributes.body
Det er en alvidende fortæller, med skiftende synsvinkel hos de forskellige soldater.
Der er point-of-view, da vi ser tingene fra snigskyttens perspektiv.
Joker har nogle gange voice over, hvor han fortæller historien.

Dramaturgi:

Filmen er opdelt i to forskellige store handlingsforløb. Der er under deres træning og under krigen i Vietnam.

Beretter model for træning (1-15)

Anslag: sekvens 1

De kronrages.

Præsentation: Sekvens 2

Seniorsergenten præsenterer sig

Uddybning: sekvens 4-10

Vi møder pyle og ser Joker lære ham forskellige ting

PONR: sekvens 11

De andre tæsker Pyle mens han sover (evt da hans berliner bliver fundet?)

Konfliktoptrapning: sekvens 12-14

Pyle bliver mere og mere fjern fra den virkelighed de andre lever i.

Klimaks: sekvens 15

Joker har nattevagt. Pyle er på toilettet. Skyder sig selv og Hartman.

Udtoning: Der er ingen udtoning

Berettermodellen på den anden halvdel af filmen hvor de er i Vietnam.

(16-26)

Anslag: sekvens 16
De er i Vietnam.

Præsentation: 17
redaktionsmøde

Uddybning: sekvens 18-19
Der bliver skudt på dem. Krigen presser mere på.

Point of no return: sekvens 20
Da helikopteren flyver

Konfliktoptrapning: sekvens 21-26
Skud på soldater. De går frem og bliver beskudt.

Klimaks: sekvens 26
Da snigskytteren bliver skudt

Udtoning: sekvens 26
Da de synger hele vejen tilbage

Hvis hovedkarakteren sættes i en konflikt, tvinger det ham til at handle. Gennem hans handlinger viser han hvem han er som person. Der opstår spænding fordi vi som seere forestiller os hvad der kommer til at ske, fx: når de skal finde sniperen og der opstår konflikter.

- Et varsel ses der også altså fx: kunne det være, et skud, et skrig eller råb om hjælp. Det hentyder til noget dårligt skal ske.

- Ydre forhindringer er der mange af, fx: når de er i Vietnam og en af soldaterne skal ud og redde en der er blevet såret, imens han løber, bliver der skudt efter ham. Konflikter så som Pyle, der ikke kan følge med eller da de står det forkerte sted under krigen.

- Indre forhindringer kunne måske være at de er bange og det kræver mod at kunne forsvare hinanden.

# data[].attributes.headline
Full Metal Jacket: Ronas, Melisa & Sohaib 

# data[].attributes.subject
Full Metal Jacket: Ronas, Melisa & Sohaib 

# data[].attributes.body
Problemer:

Pyles udfordringer både fysisk og mentalt. Fysisk kan man allerede i starten af filmen se, at han har problemer. Han kan intet i forhold til de andre. (Sekvens 1 -11) Mentalt kan man virkelig se til sidst inden han dør. Han står ude på badeværelset og snakker med sit gevær, virkelig er et tegn på at han ikke er normal og til sidst vælger han jo at begå selvmord. (Sekvens 15)

Scenen på badeværelset hvor Pyle skyder Sergent Hartman og til sidst begå selvmord. (Sekvens 15)

Racisme gennem hele filmen generelt: Sergent Hartman kalder bl.a. en sort mand "Snowball". Soldaterne siger også "Skævøjet" til vietnameserne.

På helikopterturen, skyder en af soldaterne mod vietnamesiske landsbyboere, hvor Joker så spørg hvordan han kan skyde kvinder og børn. Man plejer at sige det ikke er i orden at dræbe kvinder og børn. (Sekvens 20)

Animal og Joker oppe og skændes om hvorvidt de skal hjælpe Eightball osv. (Sekvens 26)

når man kommer hjem fr a en krig trygt og godt, betyder det ikke at man har det helt fint, fordi at de har oplevet en masse drab og psykiske momenter.

Temaer:

Militæret har taget nogle unge mænd til krig, og gjort dem til dræbende maskiner. (hjernevask)

Menneskelige psykd

Sammenhold, det kan vi bl.a. se på scenen hvor Animal løber mod Eightball og Cowboy for at redde dem.

Title:

FULL metal jacket betyder at geværet bliver benyttet med en meget skadelig patron, metal betyder fx. det som patronen indeholder. Ofte er der en masse splinter inde i patroner, men da denne her er så overvurderet må der være et eller andet bedre ved den her.

Sergent Hartman har under hele filmen sagt "I will turn you into killing machines" igen bliver personen uden menneskelige følelser og tanker taget op.

Præmis: (budskab)

Ingen vinder under krig

# data[].attributes.body
Udvælg et citat på ca. 2 minutter fra Band of Brothersog lav en næranalyse(= hvilke virkemidler anvendes og hvorfor?) – gennemgå indstilling for indstilling!
https://www.youtube.com/watch?v=LIrOss-iXZw&t=2s

1. Low-key belysning, kamera stativ, total, reallyd, 3-skuddet

2. Halvtotal, low-key belysning, reallyd,

Krydsklipning

1. Halvtotal, reallyd, low-key belysning

2. panorering, synkronlyd, low-key belysning

3. to-skuddet, frø, 4.3 format

4. Synkronlyd, low-key belysning

5. to-skuddet, frø, 4.3 format

6. Synkronlyd, low-key belysning, obstruction (skyggen)

7. Obstruction

# data[].attributes.headline
Saniya, Mikkel og Walid.       Band of brothers.                     Brug dagens lektie (til den 8.1): Hvorfor er 2. verdenskrig den krig, der er lavet flest krigsfilm om og hvilken indflydelse har krigen haft på genren og på vores kollektive bevidsthed? Hvordan arbejder instruktøren Steven Spielberg med krigsfilm om 2. verdenskrig, bl.a. Saving Private Ryan (1998)? Hvad er hovedpointerne i tekstboksen ”Spielberg som krigskorrespondent”?                              2 verdenskrig er den form for krigsfilm der er blevet produceret flest af, da for eksempel Hollywood godt kan lide at give deres patosfyldte version af begivenhederne - fra det mindst mismodige til det heltemodige. De er også glade for at udtrykke den dramaturgiske konflikt, fordi den er simpel. Man kalder det den sidste gode krig. fordi der er en tydelig vinder og en tydelig taber, samt en tydelig skurk og en tydelig helt. Man kan ikke overvurdere 2. verdenskrigs indflydelse på krigsfilm som genre.  2. verdenskrig har bygget videre på hele myten om den sidste gode krig. Disse film har indlejret sig i vores kollektive bevidsthed, og har været med til at forme dels vores ide om 2. verdenskrig som en god krig. Steven Spielberg, arbejder med krigsfilm på den måde, at han tilfører en gruppeopvækkende realisme i krigsscener og en nuancering i portrættet af soldaterne. I Saving Private Ryan er filmens primære grundtone er mismod og ikke heltemod, og der lægges ikke skjul på de menneskelige omkostninger. Hovedpointerne er at, Hollywoods mange film har været med til at ændre vores kollektive bevidsthed om 2. verdenskrig. 2. verdenskrig er hovedsagelig iscenesat i form af action, adventure og combatfilm. 

# data[].attributes.subject
Saniya, Mikkel og Walid.       Band of brothers.                     Brug dagens lektie (til den 8.1): Hvorfor er 2. verdenskrig den krig, der er lavet flest krigsfilm om og hvilken indflydelse har krigen haft på genren og på vores kollektive bevidsthed? Hvordan arbejder instruktøren Steven Spielberg med krigsfilm om 2. verdenskrig, bl.a. Saving Private Ryan (1998)? Hvad er hovedpointerne i tekstboksen ”Spielberg som krigskorrespondent”?                              2 verdenskrig er den form for krigsfilm der er blevet produceret flest af, da for eksempel Hollywood godt kan lide at give deres patosfyldte version af begivenhederne - fra det mindst mismodige til det heltemodige. De er også glade for at udtrykke den dramaturgiske konflikt, fordi den er simpel. Man kalder det den sidste gode krig. fordi der er en tydelig vinder og en tydelig taber, samt en tydelig skurk og en tydelig helt. Man kan ikke overvurdere 2. verdenskrigs indflydelse på krigsfilm som genre.  2. verdenskrig har bygget videre på hele myten om den sidste gode krig. Disse film har indlejret sig i vores kollektive bevidsthed, og har været med til at forme dels vores ide om 2. verdenskrig som en god krig. Steven Spielberg, arbejder med krigsfilm på den måde, at han tilfører en gruppeopvækkende realisme i krigsscener og en nuancering i portrættet af soldaterne. I Saving Private Ryan er filmens primære grundtone er mismod og ikke heltemod, og der lægges ikke skjul på de menneskelige omkostninger. Hovedpointerne er at, Hollywoods mange film har været med til at ændre vores kollektive bevidsthed om 2. verdenskrig. 2. verdenskrig er hovedsagelig iscenesat i form af action, adventure og combatfilm. 

# data[].attributes.body
Redegør for dramaturgien i Band of Brothers, dvs. hvordan er den bygget op (prøv at sætte filmens sekvenser ind i en berettermodel - brug sekvensoversigten)? Hvilke fremdriftselementer er vigtige i afsnittet? Hvordan er seriens fortælleforhold?

anslag= Interviews med tidligere soldater

præsentation= Soldater gør sig klar til mission (3-4)

Uddybning= Flashback, fordi man kender til Sobel  og hans strenghed (5 til 17) (træningslejr)

PONR= Sobel laver en fejl (18)

Konfliktoptrapning=  Nettet strammes om Sobel. Soldater  siger op + Winters vælger krigsret. (19-25)

Klimaks= Når Sobel bliver forflyttet (26)

Udtoning= Når de endelig tager på flyet (30)

Fremdriftselementer

Konflikt= Winters og Sobel har en konflikt fordi soldaterne kan lide Winters bedre end Sobel. Sobel bliver også sur over at en af soldaterne havde drukket vand så skulle soldaten gå 20 km igen.

Varsel= vejret osv

Indre forhindring= Når Sobel kan ikke finde ud af at finde rundt og han bliver nervøs hurtigt

Ydre forhindring= hegnet,

sideplot= soldaternes bror døde

Det er alvidende fortæller fordi de ved alt. De følger alle i filmen.

# data[].attributes.body
5) Hvilken æstetik (filmiske virkemidler) benytter Band of Brothers sig af – og hvorfor? Inddrag masser af konkrete eksempler fra jeres sekvensoversigter. Inddrag billedet ovenfor: Hvilke forventninger sætter det i gang hos tilskueren? Indkreds gennem billedanalytiske iagttagelser som f.eks. farvebrug, billedkomposition, belysning + motiv.

Filmiske virkemidler: nærbillede, reallys, low-key, high-key, e-shot, kælkede linjer, match cut, ultranæt, fugle perspektiv, frø, halvnær, nær, travelling, asynkron, elliptisk klipning, total, håndholdt kamera, modlys, frame Withen a frame, obstruction, krydsklipning, klip på bevægelse, klip på blik, motion, panorering, zoom ind, point of review, grønlige farve / jordnære farver, (Mickey Mousing).

Obstruction & Motion: Der er tit kaos, bl.a. når de slås (træner) og der er tit motion når de bl.a. løber(træner) i starten af filmen.

E-Shot: Der bliver tit brugt nogle e-shots for at vise hvor de befinder sig. Bl.a. befinder de sig i træningslejren.

Reallys: Der bliver for det meste brugt reallys.

Fugleperspektiv: Der bliver tit brugt fugleperspektiv, bl.a. når Sobel taler ned til soldaterne osv.

Asynkronlyd: Især i starten, altså ved titelsekvensen.

Mickey Mousing: Når bl.a. "sekreterne" på kontoret skriver på sin skrivemaskine, eller når soldaterne går og man kan høre deres sko og tasker.

Panorering og travelling: Der bliver tit brugt travelling, bl.a. da bilen kører over til Winthers osv.

Billedet:

Budskab: Venskab, solidalitet,

Titel: Band of brothers,

Billedet: På billedet ses 3 soldater. Soldaten i midten holder sine arme rundt om de 2 andre soldater.

Komposition: Normal perspektiv, halvtotal beskæring.

Farver: Der er blevet brugt mørke kedelige farver. Skyerne er grå og soldaternes tøj har også mørke farver.
Man kan identificere sig med dem.

Billede: Billedets stemning er dårlig, fordi at soldaten i midten er såret. Man kan tolke det ved at man kan se at den sårede soldat holder armene rundt om de andre 2 soldater.

# data[].attributes.headline
Band of brothers episode 1: Karakteriser de centrale personer og personrelationer – brug orkestreringsbegreberne! Hvad sker der med de vigtigste personer undervejs – beskriv så nuanceret som muligt og sammenlign dem i starten og slutningen af filmen.Bruges der særlige filmiske virkemidler i forbindelse med (nogle af) personerne?Emma M, Hawra, Emma V

# data[].attributes.subject
Band of brothers episode 1: Karakteriser de centrale personer og personrelationer – brug orkestreringsbegreberne! Hvad sker der med de vigtigste personer undervejs – beskriv så nuanceret som muligt og sammenlign dem i starten og slutningen af filmen.Bruges der særlige filmiske virkemidler i forbindelse med (nogle af) personerne?Emma M, Hawra, Emma V

# data[].attributes.body
Hovedkarakteren: Sobel gennemgår den største udvikling. Han går fra at være aggressiv, streng, punktlig, går meget op i disciplin og frygtet til at blive usikker, nervøs, og gjort til grin, og kan ikke læse kort. Han har en høj position som kaptajn, men bliver senere forflyttet.

Hovedpersonen: Winthers, som også kunne blive en hovedkarakter senere hen. Han er løjtnant, og gennemgår en udvikling. Han kommer højere op i rang og får mere ansvar. Han sætter sig også op imod Sobel (hvilket er meget modigt) pga. uretfærdig behandling, hvilket han er den første der har gjort, da de andre frygter Sobel. Winthers vil ikke opgive sin orlov i 60 dage, så han vælger at blive sat for en krigsret, som var de to valg Sobel gav ham.

Sobel "skurken" er modstander af Winthers.

Sobel bliver tit vist i frøperspektiv og i modlys.

Winthers bliver udstillet som en helt ved brug af musik og nærbilleder af hans og andres soldaters hænder som han hjælper op i flyet.

# data[].attributes.body
Filippa, Mariam og Ifrah.

Hvilke problemer behandles  i serien?
Overordnet: Soldaterne skal trænes til krig.

underordnet: hårdt arbejde at blive træner, Sobel kan ikke finde rundt, Winthers og Sobel bliver uvenner, soldaterne bakker Winthers op og siger op og Bills bror dør.

Hvad er temaet?

Overordnet: krig

Underordnet: Relationer mellem overordnede og underordnede

Fællesskab.
Sorg/tab.
Træning og dygtiggørelse

Hvad er præmissen?

Fortælle hvad de har oplevet.
Man er bedre sammen.
Sammenhold er vigtigere end konflikt

Hvad betyder titlen?

Oversat fra engelsk betyder det et band af brødre. Titlen er en alliteration.

Det er noget intimt og med en følelse af fællesskab som passer godt pga. Man i militæret bliver ret tætte.

# data[].attributes.headline
8.	Hvad er autenticitetsmarkører? Kom med eksempler fra teksten og også gerne nogle i selv kender fra andre krigsfilm. Se side 36-38.

# data[].attributes.subject
8.	Hvad er autenticitetsmarkører? Kom med eksempler fra teksten og også gerne nogle i selv kender fra andre krigsfilm. Se side 36-38.

# data[].attributes.body
autenticitetsmarkører gør filmen mere troværdig
-tempo
-Miljø
-kælkedelinjer/uro-kaos
-håndholdt kamera
-bleger farverne, sort hvid
-forstærket reallyd.

# data[].attributes.body
Peter siger at krigsfilm er en genre med to hovedtendenser: Der er film, der

Afslører krigens grusomhed og absurditet er krigskritiske og der er fim der dyrker krigen

Som heltemod og spændende eventyr. Den kaldes for krigsbegejstrede film

Rikke Schubart stiller tre krav som skal opfyldt, før man kalder en film for en krigsfilm

De tre krav er:

-        Uniformerede soldater skal. Kæmpe mod hinanden

-        Filmen skal fortælle om en gruppe soldater, der enten bliver

sammentømret eller opløst som gruppe

-         Filmen skal foregå fra 1. verdenskig og fremefter

Genremarkør er elementer og træk som tydeligvis viser hvilken genre vi er ude i

Undergenre i krigsfilm er anti-krigsfilm, combat-film, beredskabsfilm, vetfilm

Hamid & Hanaa

# data[].attributes.headline
7.	Hvilke æstetiske træk (= filmiske virkemidler) skal vi regne med at finde i krigsfilmen – og hvorfor? Se side 36.

# data[].attributes.subject
7.	Hvilke æstetiske træk (= filmiske virkemidler) skal vi regne med at finde i krigsfilmen – og hvorfor? Se side 36.

# data[].attributes.body
Håndholdt, rystet kamera, kælkede linjer og traveling der følger soldaterne: Det virker på krigens kaos og u forudsigelse.

Forstærket reallyd, underlægningsmusik, og subjektiv lyd: der giver en fornemmelse af, hvordan soldaterne hører infernoet.

Tempofyldt klipning, og point of view: Gør det mere dramatisk og man kan følge hvordan de selv ser det

Beskæringer: til at vise soldaternes følelser: ultra nær og nær e-shot/supertotal

Perspektivbrugen til at vise magtpositioner: frø og fugle

De bruger autenticitetsmarkører.

# data[].attributes.headline
1. Hvordan kan den fiktive krigsfilm låne autenticitet fra virkeligheden? Hvad er et dokumdrama og hvordan optræder den store og den lille historie typisk i en krigsfilm? Se side 27-28. Personer der har deltaget i krigen, lokation, hvis det omhandler en rigtig krig, våben, militære uniformer   Dokudrama: sand historie der handler om personer der har levet, og som stadig lever, men er spillet af skuespillere.    Store historie: fx samfundet er påvirket af krig    Lille historie: fx en familie eller persons påvirkning af krig    I en krigsfilm kan en stor historie være en krig, mens den lille historie kan være et individs påvirkning 

# data[].attributes.subject
1. Hvordan kan den fiktive krigsfilm låne autenticitet fra virkeligheden? Hvad er et dokumdrama og hvordan optræder den store og den lille historie typisk i en krigsfilm? Se side 27-28. Personer der har deltaget i krigen, lokation, hvis det omhandler en rigtig krig, våben, militære uniformer   Dokudrama: sand historie der handler om personer der har levet, og som stadig lever, men er spillet af skuespillere.    Store historie: fx samfundet er påvirket af krig    Lille historie: fx en familie eller persons påvirkning af krig    I en krigsfilm kan en stor historie være en krig, mens den lille historie kan være et individs påvirkning 

# data[].attributes.body
spørgsmål 3: Hvad handler krigsfilm om – hvilke temaer og hvilket konfliktstofbehandles ofte i krigsfilm? Se side 31.

Temaer: kammerat - og broderskab, relationerne mellem overordnede og
underordnede i den militære enhed, tab, angst, frygt, mod, ære, pligt og
patriotisme.

Konfliktstof:
- Voldsomme og altafgørende begivenheder som liv og død.
- Kampen mod fjenden og derved også kampen om at overleve.
- Etiske (moralske spørgsmål og dilemmaer) og eksistentielle spørgsmål og valg.
- Krigs påvirkning af involverede parter og personer

spørgsmål 4: Hvilke arenaermøder vi typisk i en krigsfilm? Se side 31.

Slagmarken i fjendernes land, militærbasen, træningslejren og hjemmefronten

# data[].attributes.headline
6. Karakteriser det typiske persongalleri i en krigsfilm – og beskriv også kønsaspektet i krigsfilmen. Hvad skal vi være særligt opmærksomme på i krigsfilm med kvinder som hovedkarakterer? Se side 31-32 og side 34-35 - Sohaib, Walid & Melisa: 

# data[].attributes.subject
6. Karakteriser det typiske persongalleri i en krigsfilm – og beskriv også kønsaspektet i krigsfilmen. Hvad skal vi være særligt opmærksomme på i krigsfilm med kvinder som hovedkarakterer? Se side 31-32 og side 34-35 - Sohaib, Walid & Melisa: 

# data[].attributes.body
Persongalleri i en krigsfilm:

Typisk domineret af mænd

Mandlig hovedkarakter (udvikler sig allermest)

Tit er overordnet og underordnet

Alder og kulturer

Kønsaspektet:

Tit en mandlig hovedkarakter

Kvinder har tit birollen og ikke hovedrollen (Koner, kærester, sygeplejersker, elskerinder)

Kvinder:

Deres køn er ofte til diskussion i filmen

Deres seksualitet og kroppe indgår som et væsentligt element

# data[].attributes.headline
hvilken æstetstik (filmiske virkemidler) benytter Full Metal Jacket sig af- og hvorfor? Inddrag konkrete eksempler fra jeres sekvensoversigter.

# data[].attributes.subject
hvilken æstetstik (filmiske virkemidler) benytter Full Metal Jacket sig af- og hvorfor? Inddrag konkrete eksempler fra jeres sekvensoversigter.

# data[].attributes.body
af Hawra, Emma M, Emma V og Huda

1. Kneeshots eller 4/3-shots
Man kan se soldaternes uniformer

2. Vidvinkel og dybdekomposition
Scenen med Hartman, dybden er skarp men på samme tid bliver billedet forvrænget.

3. Klip på bevægelse
Man følger soldaterne i krigszonen og man bliver inkluderet på en måde, da man oplever de samme ting som soldaterne.

4. Obstruction (og P. O. V.)
Virker som forhindringer som står i vejen, man oplever det fra soldaternes point of view (synsvinkel/perspektiv)

5. Mod lys
Motivet bliver sort

6. Slow motion
Da soldaterne blev skudt bliver deres ansigtsudtryk og smerte fremhævet.

7. Håndholdt kamera
Giver en effekt af hvordan det føles at være i en krigszone, og illustrerer de rystende og voldsomme erindringer hos soldaterne.

8. 3 og 2-skuddet indstillinger
Fremhæver karakterenes relationer/forhold til hinanden. Hartman virkede som en skurk og pressede de andre soldater (der er også tale om mobning).

9. Kontrapunktisk lyd
Lyden virker kontrasterende i forhold til billedet. Soldaternes mentalitet bliver præsenteret, og de må fortrænge sine følelser. Det viser os hvor vanvittig denne krig var.

10. Frame within a frame (interviewet)
Viser krigens kaos, der sker flere ting på en gang.

11. Lowkey belysning
Da Pyle var ved at begå selvmord blev der brugt lowkey belysning for at få scenen til at virke mere dystert og forstærker stemningen.

12. Frø perspektiv
Hartman virker magtfuld fra denne perspektiv.

13. 360 grader panorering

14. Travelling

15. Lodret fugle perspektiv

16. Voice-over
Joker fortæller til slut.

17. Forstærket reallyd

Symmetrisk billedkompositioner

Kolde farver i de dramatiske, dystre situationer. også brug af neddæmpede jordfarver og grønne farver.

Symbolik:
Jokernes kendemærker: Hjelm "born to kill" og peacetegn.
Sydstatsflag.

Kontinuitetsklipning er bærende.
Elliptisk klipning.
Montageklipning (sekvens nr. 5)

# data[].attributes.headline
9. Hvordan kan en krigsfilm arbejde med at fremstille ikke-realistiske, dvs. fx symbolske, drømmeagtige og surrealistiske scener? Hvilke virkemidler kan bruges? Se anslaget til Francis Ford Coppolas Apocalypse Now (1979) og beskriv den anvendte æstetik (= de filmiske virkemidler) med stikord.  Se side 38 og billedteksterne side 36 og 39. Link til anslag: https://www.youtube.com/watch?v=CIrvSJwwJUE

# data[].attributes.subject
9. Hvordan kan en krigsfilm arbejde med at fremstille ikke-realistiske, dvs. fx symbolske, drømmeagtige og surrealistiske scener? Hvilke virkemidler kan bruges? Se anslaget til Francis Ford Coppolas Apocalypse Now (1979) og beskriv den anvendte æstetik (= de filmiske virkemidler) med stikord.  Se side 38 og billedteksterne side 36 og 39. Link til anslag: https://www.youtube.com/watch?v=CIrvSJwwJUE

# data[].attributes.body
Den kan arbejde med ikke realistiske ved at fx vise noget sindssygt der sker i

en krig eller noget absurd. Der kan også blive brugt nogle heftige farver

og man overdriver også rigtig meget. Man laver bruddet på en realistisk

fremstilling for at se hvordan filmens person oplever krigen. Farven rød bliver

brugt meget for at symbolisere dramatik.

Dobbelteksponering: 2 billeder lagt op i hinanden.

# data[].attributes.body
Ikonografi/rekvisitter er med til at sætte scenen. Det er materielle ting eller symboler som vi associere med det tema eller den historie, som foregår.

Hvilke rekvisitter/ikonografi bruges i filmen Hacksaw Ridge

I krigsfilm som Hacksaw Ridge er våben, militære køretøjer, uniformer, soldater, biblen og det amerikanske flag med til at indikere, hvad det er for en slags film vi ser.