# data[].attributes.body
Terra Nova, s. 178-179
Store norske leksikon

# data[].attributes.body
Folkeaksjonen
Naturvernforbundet

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Folkeaksjonen oljefritt Lofoten, Vesterålen og Senja er en landsomfattende folkeaksjon som arbeider for å hindre at de kystnære havområdene utenfor Lofoten, Vesterålen og Senja åpnes for olje- eller gassvirksomhet (Nordland VI og VII, og Troms II)

Folkeaksjonen ønsker å ta vare på og utvikle Lofoten, Vesterålen og Senjas natur og ressurser, og aktivt satse på de etablerte fornybare og bærekraftige næringene i regionen. Et petroleumsfritt Lofoten, Vesterålen og Senja vil gi det beste grunnlaget for fortsatt vekst og bosetting i regionen.
Folkeaksjonen ble stiftet 17. januar 2009, som en sammenslåing av Lofot-aksjonen og Vesteråls-aksjonen.
Mellom landsmøtene er landsstyret i Folkeaksjonen øverste organ.

# data[].attributes.attachment_link.description
Folkeaksjonen oljefritt Lofoten, Vesterålen og Senja er en landsomfattende folkeaksjon som arbeider for å hindre at de kystnære havområdene utenfor Lofoten, Vesterålen og Senja åpnes for olje- eller gassvirksomhet (Nordland VI og VII, og Troms II) Folkeaksjonen ønsker å ta vare på og utvikle Lofoten, Vesterålen og Senjas natur og ressurser, og aktivt satse på de etablerte fornybare og bærekraftige næringene i regionen.

# data[].attributes.body
FrP
NRK
Lovepetro

# data[].attributes.attachment_link.description
Det er viktig å sikre tilgang til nye attraktive letearealer, også i nordområdene. En videreutvikling av sokkelen i nord vil kunne gi et løft til næringslivet i den nordlige landsdelen. FrP vil åpne for konsekvensutredning av Nordland VI, VII og Troms II (havområdene utenfor Vesterålen, Lofoten og Troms), Barentshavet nord, Møreblokkkene og Jan Mayen snarest mulig.

# data[].attributes.body
Terra Nova, s. 178-179
Visit Norway
Store norske leksikon

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lofoten danner et tingrettsdistrikt og et prosti som begge bygger på den kommunale inndelingen. Lofoten tingrettsdistrikt dekker kommunene Vågan, Vestvågøy, Flakstad, Moskenes, Værøy og Røst og utgjør 1226 km² med 24 262 innbyggere (2016). Lofoten prosti omfatter de samme kommunene som tingrettsdistriktet med unntak av Værøy og Røst som tilhører Bodø domprosti, og prostiet utgjør etter dette 1201 km² med 22 946 innbyggere (2016).

Dagens administrative forhold gir Lofoten en litt annen avgrensning enn den geografiske som vanligvis regner Raftsundet som Lofotens østgrense og Vesterålsfjorden/Hadselfjorden som nordgrense. Basert på kommunegrensene hører imidlertid begge sider av Raftsundets sørligste del til Vågan kommune og dermed til Lofoten, mens begge sider av sundets sentrale og nordre deler, samt nordre del av Austvågøya vestover til Grunnførfjorden, hører til Hadsel kommune og dermed Vesterålen.

Avgrensningen av Lofoten i dag er basert på behovene til den offentlige, regionale forvaltningen og bygger på kommunegrensene. Selv om den kommunale inndelingen i Lofoten har gjennomgått adskillige endringer siden det lokale selvstyret ble innført i 1837, for eksempel har antall kommuner svingt mellom fem (1837-56) og 11 (1928−63), har området i dag med sine seks kommuner (svarende til Lofoten tingrettsdistrikt) nøyaktig samme ytre avgrensning som i 1837. Den kommunale inndelingen som ble etablert dette året, bygde i sin tur på den kirkelige inndeling i prestegjeld og sogn og har sine røtter langt tilbake i tid.

# data[].attributes.attachment_link.description
Lofoten er en øyrekke i Nordland langs Vestfjordens nordside. Geografisk strekker Lofoten seg i sørvest fra Skomvær utenfor Røst til Raftsundet i nordøst. De største øyene er (regnet fra nordøst): Austvågøya (526,7 km²), Gimsøya (46,4 km²), Vestvågøya (411,1 km²), Flakstadøya (109,8 km²) og Moskenesøya (185,9 km²).

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Geografisk har Vesterålen en naturlig grense mot Lofoten i Vesterålsfjorden/Hadselfjorden i sør. Dagens avgrensning av regionale forvaltningsmessige enheter som tingrettsdistrikter, prostier ol. bygger på kommunegrensene som i sin tur er basert på eldre inndelinger i tinglag og først og fremst prestegjeld/sogn. Disse bygger alle på sjøen som viktigste transportåre, og det er dette som har gitt Vesterålen en grense mot Lofoten som skjærer tvers over Austvågøya og henfører den nordøstre delen av denne til Hadsel og dermed Vesterålen. Også vestre del av Hinnøya er av samme årsak en del av Vesterålen.

Vesterålen utgjør i dag et tingrettsdistrikt og et prosti bestående av de fem kommunene Andøy, Bø, Hadsel, Sortland og Øksnes. Disse utgjør i alt 2531 km ² og har 30 437 innbyggere (2016).

# data[].attributes.attachment_link.description
Vesterålen, øydistrikt lengst nordvest i Nordland fylke, nord for Lofoten som består av Langøya (Norges tredje største øy utenom Svalbard), Andøya, Hadseløya, den vestre del av Hinnøya (Norges største øy), den nordlige del av Austvågøya, samt 1325 mindre, i det alt vesentlige ubebodde, øyer..

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Senja er mangfoldig: Nordsiden med fjell som stuper i havet og med tildels svært spredt bosetting. Sørsiden, mer preget av slake furuheier. På Senja finner vi småsamfunn som er fraflyttet - og levedyktige samfunn.

av Harald Harnang/www.infoto.no. Begrenset gjenbruk

Fra 1. utgave av Aschehougs leksikon (1906-13).

KF-bok. Begrenset gjenbruk

Senja er en øy i Troms fylke. Senja er Norges (utenom Svalbard) nest største øy. Arealet er 1586 kvadratkilometer med 7864 innbyggere (2017); inkludert Husøy i nord og Tranøya i sør med i alt rundt 290 innbyggere. I nord og nordvest står havet på, ellers omgis Senja av Malangen i nordøst, det trange Gisundet i øst, av Solbergfjorden og Vågsfjorden i sør og av det åpne havstykket Andfjorden i sørvest. Senja består av kommunene Berg, Torsken og Tranøy, og deler av Lenvik på fastlandet i øst.

Omgitt av dype botner og trange søkk, delvis også mer åpne, myrlendte daler ruver spisse tinder opptil 1001 meter over havet (Breitindens søndre topp, på grensen mellom Berg og Lenvik). Øya har ellers mange vann. Mot Gisundet i øst, hvor berggrunnen består av glimmerskifer, er det jevnere terreng med bjørkelier og dyrket mark, og bosetningen er jevnt spredt langs kysten og innover dalene.

I vest er de harde dypbergartene granitt og gabbro mest fremtredende. Her skjærer dype fjorder inn, og bosetningen ligger for det meste konsentrert i fiskevær eller på mindre steder hvor bosetning er mulig. I vest ligger de fire tettstedene (folketall 2017): Gryllefjord (383), Senjahopen (305), Husøy (285), Fjordgard (225) og Torsken (202), samt tettbebyggelsen Skaland. I øst ligger tettstedene (folketall 2017): Silsand (1583) og Gibostad (326).

Senja har broforbindelse med fastlandet mellom Silsand og Finnsnes på Fylkesvei 86. Det går riksveier langs hele sør- og østsiden (Fylkesvei 860 og 861), og tvers over øya til Gryllefjord og Torsken (Fylkesvei 86). Alle tettstedene har fergefrie veiforbindelser. På sørvestre del av øya ligger Ånderdalen nasjonalpark.

De fire kommunene Berg, Lenvik, Torsken og Tranøy har vedtatt sammenslåing med virkning fra 2020. Den nye kommunen vil få navnet Senja og vil i tillegg til øya Senja og de tilstøtende småøyene også omfatte fastlandet mellom Malangen/Målselvfjorden i øst og Gisundet i vest, nåværende Lenviks fastlandsdel.

Navnet er usikkert tolket, kan ha sammenheng med norrønt sundr, 'skilt, fra hverandre'; sikter i så fall til den sterkt oppdelte kysten.

# data[].attributes.attachment_link.description
Senja er en øy i Troms fylke. Senja er Norges (utenom Svalbard) nest største øy. Arealet er 1586 kvadratkilometer med 7864 innbyggere (2017); inkludert Husøy i nord og Tranøya i sør med i alt rundt 290 innbyggere.

# data[].attributes.headline
Klikk dere videre på Lofoten, Vesterålen og Senja.

# data[].attributes.subject
Klikk dere videre på Lofoten, Vesterålen og Senja.

# data[].attributes.attachment_link.description
Nord-Norge er den største, men minst befolkede delen av Fastlands-Norge, og dekker mer enn en tredjedel av landet. Landsdelen strekker seg fra idylliske Helgeland i sør til det ville området rundt Nordkapp.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lofotfisket, som hører til våre mest tradisjonsrike fiskerier, strekker seg så langt tilbake som historie og muntlige overføringer rekker.

Lofotfisket ble opprinnelig drevet med håndsnøre ( jukse) fra åpen båt, men omkring 1700 finner man liner i bruk, og garn har sannsynligvis kommet til like etter. I 1753 ble alle andre redskaper enn jukse forbudt på Lofothavet. Motstanden mot nye redskaper var stor, men de kunne ikke stoppes. Forbud og reguleringer avløste hverandre, og først med lofotloven 1857 fikk man en moderne lov om lofotfisket. Dens grunnprinsipp var fritt fiske på fritt hav, men med havdeling mellom redskaper som ikke kunne brukes i samme område, og forbud mot opphold i fiskefeltet om natten.

I 1897 ble det utferdiget en ny lov om lofotfisket, som ble avløst av en generell lov av 1955 om saltvannsfiskeriene, igjen avløst av lov av 3. juni 1983 om saltvannsfiskeriene. Lofotloven er i realiteten uendret. Havdelingen mellom de nå tillatte redskaper (garn, line, jukse og snurrevad), foretas av et utvalg bestående av representanter for de forskjellige redskapsgrupper, valgt av fiskerne. Etter forsøksfiske, som viste at fiske med not kunne være effektivt, var det i noen år tillatt å drive notfiske på Lofothavet, men krav fra andre fiskere førte til at det i 1959 ble forbudt.

Lov og orden opprettholdes av et oppsyn, ledet av en oppsynssjef med betjenter og assistenter i de forskjellige fiskevær, og av fartøyer som patruljerer på fiskefeltene. Når oppsynet settes (cirka 1. februar), trer disse institusjonene i kraft, og reguleringene varer til oppsynet heves (cirka 20. april). I den øvrige del av året er fisket på Lofothavet undergitt den ordinære fiskerilovgivningen.

I 1896 deltok 32 000 fiskere. I årene etter den annen verdenskrig lå deltagelsen på 15 000-20 000. Siden 1990-årene har antallet vært 2000-4000. Fra 1930 til i dag har fangstkvantumet variert mellom 146 000 (1974) og 18 450 tonn (1988). I 2004 var kvantumet 43 000 tonn.

# data[].attributes.attachment_link.description
Lofotfisket er det årlige sesongfisket etter gytemoden torsk (skrei) i Lofoten i tiden februar-april. Fisket har i mange århundrer vært svært viktig for både lokal og nasjonal økonomi, og fiskebåter fra store deler av norskekysten finner hvert år på denne tiden veien til Lofoten for å delta i fisket..

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lofoten, Vesterålen og Senja er mer enn bare vakker natur.

Lofoten, Vesterålen og Senja er kjent for sine majestetiske fjell, storslåtte natur og idylliske fiskevær. Hvert år strømmer hundretusenvis av turister, klatrere, surfere, dykkere, fotografer og kunstnere til det slående vakre landskapet. Men Lofoten, Vesterålen og Senja har mer å by på enn vakker natur. Her er fødestua til verdens siste, robuste torskestamme som gir oss tusenvis av fiskemåltider og milliarder av inntekter hvert eneste år. Her hekker fastlandseuropas største sjøfuglkoloni og utenfor Lofot-øya Røst ligger verdens største kaldtvannskorallrev, også kalt havets regnskog.

Fiskens fødestue
Ingen andre steder i verden er et så lite område så viktig for flere av våre mest verdifulle fiskebestander som sei, hyse, sild og torsk. 70 prosent av fisken vi tar opp av Norskehavet og Barentshavet hvert år passerer Lofoten, Vesterålen og Senja i sine aller mest kritiske livsfaser, som fiskeegg og babylarver. Akkurat når de er mest sårbare for oljeforurensning. Dessverre ligger områdene hvor man tror det finnes olje midt i fødestua til torsken og de andre fiskeartene. Oljevirksomhet utenfor Lofoten, Vesterålen og Senja er derfor i direkte konflikt med fiskerinæringen. Selv et lite uhellsutslipp vil kunne få dramatiske konsekvenser for fiskebestanden, for fiskerinæringen og for marine pattedyr som vågehval, spermasetthvalen og sel som livnærer seg av fisken. Det er også dokumentert at luftkanonene som oljeindustrien bruker for å kartlegge havbunnen (såkalt seismikkskyting) skremmer bort fisken og dreper fiskeegg og larver som befinner seg i nærheten.

Stor risiko
All oljevirksomhet medfører en risiko. Selv med best tilgjengelig teknologi og oljevernberedskap finnes det ingen garanti mot ulykker. De siste årene har det vært en rekke større og mindre uhellsutslipp på norsk sokkel. Bare i 2015 hadde Statoil 21 alvorlige utslipp. Det største skjedde 7. oktober 2015 på Statfjord A-plattformen. Da slapp 6,3 kubikkmeter olje ut i sjøen i forbindelse med en losseoperasjon. Utenfor Lofoten finnes de mulige oljefeltene bare noen titalls kilometer fra land. Dette er for kort avstand til at naturen rekker å bryte ned eventuelle oljeutslipp. Utslippene vil med stor sannsynlighet nå land, hvor de vil søle til strandsonen og utgjøre langvarig fare for de verdifulle kystressursene. Sjøfugl er svært sårbar mot oljesøl. I perioder hvor de legger egg eller skifter fjær er mange sjøfugl konsentrert på ett sted. Forskning har dokumentert at én oljedråpe er nok til å ødelegge isolasjonen i fjærdrakten til sjøfuglene slik at de fryser i hjel. Dessverre er lundefuglen og flere andre sjøfugl allerede i dramatisk nedgang. Ifølge Norsk institutt for naturforskning er bestanden av lundefugl bare en tredjedel av hva den var for 30 år siden. I verste fall vil et oljeutslipp kunne bety kroken på døra for den hardt svekkede lundefuglbestanden og andre truede sjøfugler.

De negative konsekvensene av oljevirksomhet i kombinasjon med sårbare og unike naturverdier gjør at konklusjonen er soleklar. Havforskningsinstituttet, Miljødirektoratet, Fiskeridirektoratet, Norges Fiskarlag og Norges Kystfiskarlag advarer alle mot at det åpnes for oljeboring utenfor Lofoten, Vesterålen og Senja.

Menneskeskapte klimaendringer
Menneskeskapte klimaendringer truer livsgrunnlaget vårt og er en av de største utfordringene verden står overfor. Ifølge FNs klimapanel må minst 75 prosent av verdens kjente reserver av kull, olje og gass bli liggende for å unngå farlige og irreversible klimaendringer på mer enn to graders oppvarming. Under klimaforhandlingene i Paris ble man enige om å øke ambisjonene til å unngå en temperaturøkning på mer enn 1,5 grader. Det betyr at vi må la enda mer olje, kull og gass forbli under bakken. Det vil derfor være naturlig å la oljen ligge i de aller mest sårbare og verdifulle havområdene og der risikoen for negative konsekvenser av oljevirksomhet er størst, som i havområdene utenfor Lofoten, Vesterålen og Senja.

Grønne arbeidsplasser er framtida
Kampen for oljefrie havområder utenfor Lofoten, Vesterålen og Senja handler ikke bare om å ta vare på Norges viktigste matfat. Det handler også om hva vi skal leve av i framtida. Rapporten Framtid i Nord fra Nærings- og fiskeridepartementet viser at potensialet for arbeidsplasser innenfor marine næringer i Nord-Norge er større enn arbeidsplassene man regner med å få ved en åpning av området for oljeboring. I tillegg risikerer oljevirksomheten å ødelegge for de fornybare næringene som allerede er i vekst. Det finnes i dag 6500 arbeidsplasser innenfor reiseliv og fiskeri i Lofoten, Vesterålen og Senja. Naturvernforbundet mener det er på tide å sette en stopper for den forurensende olje og gassnæringen og heller satse på fornybare og grønne arbeidsplasser.

Vil du også holde Lofoten, Vesterålen og Senja oljefritt?

# data[].attributes.attachment_link.description
Lofoten, Vesterålen og Senja er kjent for sine majestetiske fjell, storslåtte natur og idylliske fiskevær. Hvert år strømmer hundretusenvis av turister, klatrere, surfere, dykkere, fotografer og kunstnere til det slående vakre landskapet. Men Lofoten, Vesterålen og Senja har mer å by på enn vakker natur.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sjefen for oljelobbyen i Norge har tidligere vært finansminister, fiskeriminister og statsråd ved statsministerens kontor for Arbeiderpartiet. De siste ukene har han registrert at den ene etter den andre av sinetidligere partikolleger har snudd fra ja til til nei i spørsmålet om de omstridte områdene utenfor Lofoten og Vesterålen skal konsekvensutredes.

Det synes han er trist.

- Norge som nasjon vil tape betydelige inntekter, som vi kunne brukt på å finansiere fremtidens velferd. Nordland vil også tape arbeidsplasser, som kunne bidratt til et variert næringsliv, sier administrerende direktør Karl Eirik Schjøtt-Pedersen i interesse- og arbeidsgiverorganisasjonen Norsk olje og gass.

I januar ble det klart at den sittende regjeringen skyver en konsekvensutredning fram fire nye år. I dag ble det kjent at lederen av Nordland Ap gir opp kampen om oljeutvinning. Fra før sier 9 av 11 Ap-lag i Nordland sier nå nei til konsekvensutredning i Lofoten og Vesterålen.

- Trist for Nord-Norge

Dersom Ap ender opp med å si nei til konsekvensutredning av Lofoten, Vesterålen og Senja vil det ikke lenger være flertall på Stortinget.

Det vil kunne få alvorlige konsekvenser for oljeindustrien i Norge, ifølge Schjøtt-Pedersen.
- Uten aktivitet utenfor Nordland og Troms vil oljeselskapene flytte sine investeringer til andre områder, og skape utvikling der. Det som er trist med det er at man ikke får den aktiviteten, arbeidsplassene og inntektene som kunne vært skapt.
Undersøkelser fra Oljedirektoratet viser at det kan finnes 1,3 milliarder fat med oljeekvivalenter i Nordland VI, Nordland VII og Troms II. Det vil gi oljefondet fire milliarder mer i året, og tilsvarer drøyt 750 kroner ekstra per innbygger.

Årsaken til at norsk oljenæring er spesielt hissig på Lofoten er at grunnforholdene er kjent og feltene vil være enkle å drive.
- Det ligger nært land og eksisterende gassrør. Vi vet med stor sikkerhet at her er det store inntekter for landet vårt. Forskning har slått entydig fast at det ikke er risiko for torskebestanden, sier han.
Olje- og energiminister, Terje Søviknes, synes også det er trist at Ap kan ende opp med å snu.

- Det er trist for det ligger store potensielle verdier for AS Norge i områdene utenfor Lofoten, Vesterålen og Senja. Det vil kunne gi store lokale og regionale ringvirkninger i form av arbeidsplasser og økte skatteinntekter.

- Viktigere for næringen enn nasjonen

Men ifølge Klaus Mohn, som er professor i petroleumsøkonomi ved Universitetet i Stavanger og Statoils tidligere sjeføkonom, er det ikke kritisk for nasjonen om oljen utenfor Lofoten, Vesterålen og Senja får ligge i fred.
- Dette er mye viktigere for olje- og gassnæringen, enn for Norge som helhet. For Norge som nasjon, har ikke dette så enormt stor betydning.
Han forteller videre at områdene er viktig for oljeselskapene fordi de befinner seg i en situasjon hvor lete og utviklingsmulighetene på norsk sokkel er i ferd med å tømmes.

- Dersom det åpnes for olje- og gassvirksomhet i Lofoten, Vesterålen og Senja, vil aktiviteten kunne opprettholdes lenger, og vi vil få et langsommere fall på 2020-tallet enn vi ellers ville fått, forklarer Mohn til NRK.

Sist uke overrasket Arbeiderpartiet Bodø mange da de valgte å snu om Lofoten-olje. Ap-leder Jonas Gahr Støre, bekreftet etter offentliggjøringen til Ap Bodø, at han er åpen for å starte en ny oljedebatt.

Den debatten er Karl Eirik Schjøtt-Pedersen klar for. Til tross for at det allerede finnes 90 rapporter om Lofoten og Vesterålen, mener han at en konsekvensutredning må ligge til grunn for en best mulig debatt.
- Vi sier ikke at vi skal begynne å bore. Men det haster å få gjort de undersøkelsene som er nødvendig for å se om det er grunnlag for aktivitet, sier han.

# data[].attributes.attachment_link.title
- Kritisk for Norge at Ap vraker Lofot-olje

# data[].attributes.attachment_link.description
Sjefen for oljelobbyen i Norge har tidligere vært finansminister, fiskeriminister og statsråd ved statsministerens kontor for Arbeiderpartiet. De siste ukene har han registrert at den ene etter den andre av sinetidligere partikolleger har snudd fra ja til til nei i spørsmålet om de omstridte områdene utenfor Lofoten og Vesterålen skal konsekvensutredes.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Oljemotstanderne sår feilaktige påstander om at olje ikke vil skape arbeidsplasser og vekst i LoVe. Det står i grell kontrast til de utfordringene vi har i regionen - og de mulighetene som vil åpne seg ved oljeutvinning i våre farvann, mener Ørjan Robertsen, Lofoten og Vesterålen Petro.

LoVe Petro er ikke dannet for å drive lobbyvirksomhet for oljebransjen. Vi representerer over 200 bedrifter med ca 3000 arbeidsplasser i LoVe. Vi spiller 100 prosent på lag med vårt eget lokalsamfunn, og arbeider for et optimalt utbytte og nye arbeidsplasser lokalt når det åpnes for oljeutvinning utenfor Lofoten og Vesterålen.

Målet er at flest mulig lokale bedrifter skal høste sin del av verdiskapningen. LoVe Petro vil skape et sterkt engasjement for virksomheter som ønsker å posisjonere seg som leverandører til oljeindustrien. Og ja - vi ser store muligheter dersom dette scenariet blir virkelighet.
Blomstrende lokalsamfunn
Fra første dag har vi uttalt et klart ønske om ilandføring av olje og gass i LoVe, dersom dette er gjennomførbart. Det vil gi flest positive ringvirkninger og arbeidsplasser lokalt.

Vi har i denne prosessen tillatt oss å peke på Melkøya, og den rivende utviklingen som har funnet sted i Hammerfest. Investeringsfasen ga oppdrag til en verdi av 3,5 milliarder kroner til nordnorske bedrifter, der mesteparten gikk til lokale bedrifter i Troms og Finnmark. 4649 personer var sysselsatt i investeringsperioden.

I tillegg er det skapt 300-400 langsiktige arbeidsplasser knyttet til anlegget, et tall som trolig vil øke på sikt. Et kraftig løft i skatteingangen har gitt kommunen råd til store investeringer i ny infrastruktur som kulturhus, skoler, barnehager og svømmeanlegg. Innbyggertallet øker og det er en gjennomgående positivitet å spore i lokalsamfunnet.

Et annet meget godt eksempel er Kristiansund, som har opplevd et formidabelt oppsving de to siste årene, som følge av olje- og gassvirksomheten på Haltenbanken og etableringen av oljeforsyningsbasen Vestbase. I dag jobber 2.130 personer direkte i oljeindustrien. Hele 35 prosent i regionen er sysselsatt direkte og indirekte i virksomhet knyttet opp mot offshorebransjen.
Utfordringen for LoVe
Utviklingen i LoVe gir ikke grunn for samme optimisme. Fortsetter utviklingen i samme tempo som de 20 siste år, vil vi ha 750 færre arbeidsplasser ved inngangen av 2020. I samme tidsrom - knapt 12 år frem i tid - vil folketallet ha gått ned med hele 4300 innbyggere.

På vol.no 21.1 fortalte Tom Tobiassen i Nordland Fylkes Fiskarlag at fem tusen fiskere under 30 år har fortøyd båten for godt. Det tilsvarer en skremmende nedgang på 75 % fra 1990 til 2008.

Nye arbeidsplasser innen oppdrett og havbruk klarer ikke å demme opp for det massive tapet av jobber i fiskeflåten fiskeindustrien og verftsindustrien. Det er et utviklingstrekk vi ser langs hele kysten. Ser vi på Aker Seafood Melbu, er antall ansatte redusert fra ca 400 til 120 og i samme periode er Myregruppen er borte. Hvor mye tåler egentlig små lokalsamfunn? Trenger vi å lete etter svaret på hvorfor distriktets ungdom ikke vender tilbake etter endt utdanning.
Må tenke nytt
Mange medlemsbedrifter i LoVe Petro har levd av leveranser til fiskerinæringen. Den negative utviklingen gjør at vi må tenke nytt og skape flere bein å stå på.

Vi har påtatt oss et ansvar og et arbeid for å skape en videre industriell utvikling i LoVe. Gjennom prosjektet Arena beredskap har vi kanalisert inn drøyt 30 millioner kroner til kompetanseheving og utvikling av bedrifter i regionen. Målet er å stå best mulig rustet for leveranser når det åpnes for oljeutvinning i våre farvann.

Vi registrerer at talspersoner for "Folkeaksjonen oljefritt Lofoten og Vesterålen" er langt mer vage i spørsmålet om hva vi skal leve av i årene som kommer. I et leserinnlegg denne uken slår styremedlem Christoffer Ellingsen fast at "Uten olje er LoVe en fremtidsrettet region med unik mulighet for å utvikle et enda mer bærekraftig næringsliv." Så enkelt kan det fremstilles.
Svartmaling
Ellingsen beskriver videre oljeindustrien som en av verdens mest profittjagende og forurensende bransjer, og han bruker "flere forskningsrapporter og utredninger" samt valgmøtet på Stokmarknes som grunnlag for å slå fast at oljeåpning ikke gir håp om nye arbeidsplasser i LoVe. Uten å vite hvilke rapporter Ellingsen viser til er det vanskelig å kommentere påstandene, men jeg vil påstå at dette sannsynligvis er en uriktig påstand fra Ellingsen.

Det er politikerne som avgjør konseptvalget for nye felt - selskapene som ønsker å utnytte disse ressursene vil måtte følge de politiske føringene. Og de fleste sentrale politikere er klare og samstemte i dette spørsmålet: Oljeutvinning i våre farvann skal skje på en måte som skaper arbeidsplasser og positive ringvirkninger lokalt.
Miljøgevinst
Åpning av oljefeltene Nordland VI og Nordland VII vil utløse verdens strengeste beredskapskrav, og dette vil totalt sett øke sikkerheten og redusere risikoen. Norsk olje- og gassindustri er verdens reneste, og i løpet av 40 år har det ikke vært hendelser med dokumentert negativ innvirkning på miljøet. Den stadig økende skipstrafikken langs kysten vår utgjør en langt større trussel. Oljeutvinning vil gi oss en garanti for at beredskapen er optimal i disse farvannene, noe som ikke er tilfelle i dag.
Toget går nå
Oljeindustrien sysselsetter 225.000 personer i Norge. Gjennom en beskatning på 78 prosent av virksomheten på norsk sokkel, har Ellingsens " forurensende og profittjagende" industri bidratt til å bygge opp det velferdssamfunnet vi har i dag. Totalt regner man med at 90 prosent av verdiskapningen fra olje og gass pløyes rett tilbake til det norske samfunnet.

Nå har LoVe sjansen til å ta direkte del i denne verdiskapningen. Samtidig bygges det opp infrastruktur for olje både nord og sør for vår region, og det forteller oss at toget ikke vil vente i all evighet. Det er nå muligheten ligger her.

Mens Folkeaksjonen Oljefritt Lofoten og Vesterålen har fått behørig med spalteplass og sendetid, registrerer vi at aksjonsgruppa "Vi vil ha oljeboring i LoVe" har passert 2100 unike medlemmer.

Vi er tydeligvis ikke alene om å mene at det haster med å finne løsninger som kan bremse opp den dramatiske befolkningsutviklingen i LoVe, og som kan gi grunnlag for ny vekst og optimisme.

# data[].attributes.attachment_link.title
- Olje vil gi vekst og nye arbeidsplasser i LoVe

# data[].attributes.attachment_link.description
Oljemotstanderne sår feilaktige påstander om at olje ikke vil skape arbeidsplasser og vekst i LoVe. Det står i grell kontrast til de utfordringene vi har i regionen - og de mulighetene som vil åpne seg ved oljeutvinning i våre farvann, mener Ørjan Robertsen, Lofoten og Vesterålen Petro.

# data[].attributes.body
Hvem har skrivet kildene?
Når er de skrevet?
Hvorfor er de skrevet; hvem er målgruppen?
Hvilke(t) perspektiv kommer fram?
Hvordan begrunnes argumentene?
Hvordan vurderer dere kildenes troverdighet?

# data[].attributes.headline
Hvilke verdier finnes i landskapet i LOVESE? 

# data[].attributes.subject
Hvilke verdier finnes i landskapet i LOVESE? 

# data[].attributes.headline
Hvilke argumenter mot oljeboring kommer fram i kildene? 

# data[].attributes.subject
Hvilke argumenter mot oljeboring kommer fram i kildene? 

# data[].attributes.headline
Hvilke argumenter for oljeboring  kommer fram i kildene?

# data[].attributes.subject
Hvilke argumenter for oljeboring  kommer fram i kildene?

# data[].attributes.headline
Bruk "geobriller" til å beskrive natur- og kulturlandskapet i Lofoten, Vesterålen og Senja - hvilke landskapselementer observerer dere? 

# data[].attributes.subject
Bruk "geobriller" til å beskrive natur- og kulturlandskapet i Lofoten, Vesterålen og Senja - hvilke landskapselementer observerer dere? 

# data[].attributes.headline
Hvilke naturgitte og samfunnsmessige prosesser har formet landskapet? 

# data[].attributes.subject
Hvilke naturgitte og samfunnsmessige prosesser har formet landskapet? 

# data[].attributes.body
Hvem har skrivet kildene?
Når er de skrevet?
Hvorfor er de skrevet; hvem er målgruppen?
Hvilke(t) perspektiv kommer fram?
Hvordan begrunnes argumentene?
Hvordan vurderer dere kildenes troverdighet?

# data[].attributes.body
Hvem har skrivet kildene?
Når er de skrevet?
Hvorfor er de skrevet; hvem er målgruppen?
Hvilke(t) perspektiv kommer fram?
Hvordan begrunnes argumentene?
Hvordan vurderer dere kildenes troverdighet?

# data[].attributes.body
Hvem har skrivet kildene?
Når er de skrevet?
Hvorfor er de skrevet; hvem er målgruppen?
Hvilke(t) perspektiv kommer fram?
Hvordan begrunnes argumentene?
Hvordan vurderer dere kildenes troverdighet?

# data[].attributes.body
- NRK har skrevet teksten
- Skrevet 10.august 2018
- Målgruppen kan tenkes å være AP-folk, fordi makten ligger på en måte hos dem om de vil stemme for eller imot oljeboring. Er skrevet for å overbevise leserne
-

# data[].attributes.body
Frp:

Både direkte og indirekte bra for norsk sysselsetting -> økonomi

Inntektene til fellesskapet vil falle

Kompetanse forsvinner utenlands eller ut av arbeid

Mindre inntekt fra oljeindustri vil gi mindre penger å disponere på fornybar energi

Vi mister ressursene vi trenger for å utvikle teknologien vi trenger imorgen,  men ikke idag

Nrk:

Nordmenn ute av arbeidslivet fører til mindre variert næringsliv

Taper penger som vi kunne brukt på fremtidens velferd

# data[].attributes.body
-Nasheed tala sulti

- viktig område for fisken i dens mest kritiske livsfafser

- det nest største sjøfuglkolonien i europa ligger i lovese

- alle kommunene sier nei til oljeborring

- det skapes 4-5 ganger flere arbeidsplasser av fiske og andre marine næringer en ved olje utvinning

- verdens største kaldtvannskorallrev ligger i området

- når man bruker seismikk så går fangsten ned mellom 50-80 prosent i en radius av 33 km fra episenteret ifølge havforskningsinstituttet

- reiselivsbedriftene i området er redde for at utvinning kan ødelegge omdømme til området.

- verdens siste stroe torskestamme gyter i området, den gir oss fisk verdt flere milliarder i fangstverdi hvert år

- det er stedet i norge der kontinental sokkelen er nærmest land noe som gjør det mer sårbart

# data[].attributes.headline
Natur- og kulturlandskapet i Lofoten, Vesterålen og Senja - hvilke landskapselementer observerer dere? 

# data[].attributes.subject
Natur- og kulturlandskapet i Lofoten, Vesterålen og Senja - hvilke landskapselementer observerer dere? 

# data[].attributes.body
Senja:
- Naturlandskapet i Senja er veldig kupert.
- mange botner
- kulturlandskap er lite.
- nasjonalpark
- små landeveier

Hvilke naturgitte og samfunnsmessige prosesser har formet landskapet?
Naturgitte:
- isbreer (botnbreer)
- vann
Samfunnsmessige:
-

# data[].attributes.headline
Gøy å være på storskjerm!!! Verdier i Lofoten, Vesterålen og Senja:

# data[].attributes.subject
Gøy å være på storskjerm!!! Verdier i Lofoten, Vesterålen og Senja:

# data[].attributes.body
Fisk
Olje (ikkefornybar)
Fjorder, havkraft
Turistnæring (nordlys, landskap, hurtigruta etc.)
Naturreservater, verneområder, kulturarv
Unikt dyreliv
71* Nord, Børning, Alt for Norge,

# data[].attributes.body
- stor risiko for utslipp, som utsetter  alt dyre og fiske liv i stor fare.

# data[].attributes.body
er en risiko for ulykker, selv med den teknologien som er tilgjengelig i dag. mer olje=mer klimaendringer
Ifølge FNs klimapanel må minst 75 prosent av verdens kjente reserver av kull, olje og gass bli liggende for å unngå farlige og irreversible klimaendringer på mer enn to graders oppvarming
KOKKAN ER BEST