# data[].attributes.body
*På 1600-talet började England grunda kolonier i östra Nordamerika.
*Kolonierna lydde under den engelske kungen.
*Invånarna i kolonierna gjorde revolution i slutet av 1700-talet. De

# data[].attributes.body
I slutet av 1700-talet fanns det tretton brittiska kolonier i Nordamerika. I kolonierna bodde det över tre miljoner människor.

Boston, New York och Philadelphia hade blivit stora städer.

Frankrike och Spanien hade områden som var mycket större än de brittiska kolonierna i Nordamerika.

# data[].attributes.body
*De blev fria och bildade ett eget land som de kallade Amerikas Förenta Stater, USA.
*fler människor flyttade från Europa till Nordamerika på 1600-talet.De blev nybyggare.
*En del av nybyggarna reste från Europa för att de hade kommit i bråk med kyrkan om vad som egentligen menades med det som stod i Bibeln.
*Andra var fattiga hoppades på ett bättre liv utan hungersnöd

# data[].attributes.body
De brittiska kolonierna lydde under kungen i London, men de fick bestämma det mesta själva.

År 1756 utbröt krig mellan Frankrike och Storbritannien.

Fransmän och britter slogs mot 10 varandra över hela världen, också i kolonierna i Nordamerika.

Frankrike förlorade kriget och måste lämna stora områden i Nordamerika till Storbritannien.

Efter kriget ville kolonisterna inte samarbeta med Storbritannien längre.

Tidigare hade britterna sagt att kolonisterna behövde skydd mot fransmännen. Nu när fransmännen var borta tyckte kolonisterna att de inte behövde något skydd längre. Men Storbritannien behövde pengar eftersom kriget mot Frankrike hade varit mycket dyrt. För att få in pengar lade britterna skatt och tull på varor som såldes till Nordamerika.

Då blev varorna mycket dyrare. Kolonisterna protesterade våldsamt. Allt fler kolonister började säga att det bästa vore att bilda ett eget land.

# data[].attributes.body
Fler flyttade från Europa till Nordamerika på 1600-talet. De blev nybyggare.

En del av nybyggarna reste från Europa för att de hade kommit i bråk med kyrkan om vad som egentligen menades med det som stod i Bibeln. Andra var fattiga hoppades på ett bättre liv utan hungersnöd.

De som kom från England, Skottland och Irland bosatte sig utefter den nordamerikanska östkusten.

I Nordamerika mötte nybyggarna urbefolkningen, indianerna Livet hårt för de första nybyggarna. Ofta hade de inte tillräckligt med mat eftersom den brödsäd de sådde inte växte så bra i Amerika.

nybyggarna att odla majs. De visade också hur man tog sig fram på stigar och floder. Utan indianerna hade de första nybyggarna inte överlevt.

Nybyggarna handlade också med indianerna, men de litade inte riktigt på dem. Därför ville de inte sälja några vapen till dem.

Och för att skydda sig byggde nybyggarna höga staket av spetsiga stockar runt sina byar.

# data[].attributes.body
För att lugna kolonisterna tog britterna bort alla skatter utom skatten på te. Då blev te en hatad symbol för Storbritannien. Till slut togs även den skatten bort. Det var för sent.

År 1773 kom tre brittiska skepp lastade med te till hamnen i Boston. Arbetarna i hamnen vägrade att lasta ur fartygen. Kolonister som hade klätt ut sig till indianer gick ombord på skeppen och so kastade allt te i havet. Händelsen kallas "Tepartyt i Boston”

Efter det stängde britterna hamnen i Boston. Kolonisterna blev ännu argare och bildade beväpnade grupper som skulle slåss mot britterna.

År 1775 tillsatte kolonin Massachusetts en egen regering. Det kunde britterna inte tåla. Nu blev det krig på riktigt mellan britter och kolonister.

# data[].attributes.body
Efter mer än ett års krig mellan britter och kolonister samlades en grupp män från alla de tretton kolonierna i staden Philadelphia i kolonin Pennsylvania.

Den 4 juli 1776 förklarade männen att de tretton brittiska kolonierna nu var självständiga Det betydde att den brittiske kungen inte längre skulle styra över dem.

Kolonisterna hade gjort revolution. Alla visste att britterna inte ville lämna Nordamerika.

"Nu gäller det att hänga ihop, annars blir vi hängda var och en för sig", sa Benjamin Franklin, som kom från Pennsylvania.

Storbritannien skickade soldater över Atlanten för att slå ner upproret.

Britterna hade tränade soldater. Kolonisternas armé bestod bara av bönder som hade beväpnat sig. Men kolonisterna kämpade så hårt att till och med de brittiska soldaterna började beundra dem

Så fick kolonisternas armé en ny befälhavare som hette George Washington. Han lärde sina män ett nytt sätt att föra krig. Kolonisterna slog till i snabba angrepp mot britterna och försvann sedan genast ut på landsbygden. Där fick de mat och s skydd av bönderna.

# data[].attributes.body
Eftersom de före detta kolonierna var så olika tyckte också invånarna olika i många frågor. Det behövdes något som höll ihop de gamla kolonierna. Annars skulle de kanske bli tretton självständiga småstater. Därför träffades en grupp män i staden Philadelphia år 1787.

Det var samma män som hade lett revolutionen. Männen på mötet ville att kolonierna skulle gå ihop och bli ett land.

Kolonierna skulle bli delstater i Amerikas Förenta Stater, USA. Nu skulle de skriva en författning, alltså en grundlag, för det nya landet. En sådan lag bestämmer hur ett land ska styras.

bestämde männen på mötet i Philadelphia vad som skulle stå i författningen: Delstaterna skulle få sköta många saker själva.

De fick ha egna skolor, domstolar, parlament och poliser.

Varje delstat fick också bestämma vilka medborgare som skulle ha rösträtt.

Några saker skulle vara likadana alla i delstater. Alla skulle använda samma sorts pengar och det skulle finnas ett gemensamt postverk.

Ingen delstat fick sluta avtal med andra länder eller börja krig Det skulle också finnas en central makt som ledde hela USA.

För att inte den centrala makten skulle bli för stark delades den upp i tre grenar.

# data[].attributes.body
När kriget i Nordamerika hade pågått ett tag började andra länder i Europa ge stöd till kolonisterna. De såg en chans att minska Storbritanniens makt. Om kolonisterna vann skulle ju Storbritannien bli svagare.

Storbritanniens gamla fiende Frankrike skickade pengar, vapen och ammunition till George Washingtons styrkor.

Spanska krigsfartyg anföll brittiska skepp som skulle föra mat och vapen till de brittiska soldaterna i Nordamerika. Ryssland, Nederländerna och den starka tyska staten Preussen började samarbeta mot britterna.

Från början hade britterna bara de tretton amerikanska kolonierna att slåss mot. Nu stod de ensamma mot Europas starkaste länder.

Striderna i Nordamerika hade blivit en del av kampen om makten i Europa. Till slut tvingades britterna att ge upp.

År 1783 erkände Storbritannien att kolonierna var självständiga.

# data[].attributes.body
Ingen kung eller kejsare skulle få bestämma över amerikanerna och folket skulle själva välja dem som skulle styra. Det var kolonisterna överens om.

# data[].attributes.body
De tretton kolonierna som hade blivit fria från Storbritannien var ganska olika varandra.
* I norr var det för kallt för jordbruk. Där bodde fiskare, hantverkare och köpmän.
* I områdena i mitten levde många familjer på små bondgårdar.
* Längst i söder fanns stora plantager där ägarna odlade bomull och tobak med hjälp av tusentals slavar från Afrika.

# data[].attributes.body
1. Presidenten USA skulle ledas av en president som valdes på fyra år. George Washington blev den förste presidenten.

2. Kongressen Presidenten skulle dela makten med ett parlament som kallades kongressen. Kongressen skulle bestå av två delar:
senaten och representanthuset.
Medlemmarna i kongressen skulle väljas av invånarna i de tretton delstaterna

3. Högsta domstolen Den tredje grenen var Högsta domstolen. Domstolen skulle se till att ingen, inte ens presidenten, bröt mot författningen.
USA:s författning började gälla år 1789 och den var då en av de mest demokratiska i världen.
I författningen stod det att alla människor hade lika värde, men så var det inte.
I några delstater hade bara de som var rika rösträtt och det fanns tusentals svarta slavar som saknade alla rättigheter.

USA:s författning gäller fortfarande, men den har fått flera tillägg sedan 1789.