# data[].attributes.body
Google

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
CLASS-MON, un complement per a fulls de càlcul de Google Sheets que ajuda als professors a identificar les dificultats dels estudiants. Està especialment pensat per al treball per projectes, però es pot fer servir també en assignatures amb altres metodologies.

Actualment es pot utilitzar amb dues plantilles diferents: ACTIVITATS i ACTITUDS.

ACTIVITATS: el professor introdueix una llista d'activitats que els alumnes ha de realitzar.

ACTITUDS: el professor introdueix una llista de les sessions.

CLASSMON crea automàticament un formulari amb totes les activitats o sessions i les següents opcions de resposta:

# data[].attributes.attachment_link.description
CLASS-MON, un complement per a fulls de càlcul de Google Sheets que ajuda als professors a identificar les dificultats dels estudiants. Està especialment pensat per al treball per projectes, però es pot fer servir també en assignatures amb altres metodologies. Actualment es pot utilitzar amb dues plantilles diferents: ACTIVITATS i ACTITUDS.

# data[].attributes.body
WEB

# data[].attributes.attachment_link.description
Recursos per a una avaluació formadora i un aprenentatge gratificant

# data[].attributes.body
PRESENTACIÓ Neus Santmartí (al final hi ha exemples pràctics)

# data[].attributes.headline
PAUTES PER COMUNICAR OBJECTIUS I CRITÈRIS D'AVALAUCIÓ

# data[].attributes.subject
PAUTES PER COMUNICAR OBJECTIUS I CRITÈRIS D'AVALAUCIÓ

# data[].attributes.body
DOCUMENT

# data[].attributes.headline
RECULL D'EVIDÈNICES       TRESOR DE RECURSOS

# data[].attributes.subject
RECULL D'EVIDÈNICES       TRESOR DE RECURSOS

# data[].attributes.body
WEB

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Les taules o llistats (checklist) recullen els criteris d'avaluació de realització (a vegades es parla d'ítems avaluables, de categories d'avaluació, d'aspectes a avaluar, etc.), de manera que sovint la redacció inclou el criteri de qualitat a nivell alt. Per diferenciar-ne el grau, només es demana que s'indiqui si el nivell és molt bo, bo, regular o deficient, a partir d'utilitzar aquests o altres qualificatius (excel·lent, notable, suficient...), o valors numèrics (seria recomanable utilitzar adjectius positius).
L'alumnat
Si l'instrument l'han d'utilitzar els alumnes per autoavaluar-se o avaluar les produccions de companys, és necessari comprovar que entenen bé el significat de cada criteri i que el saben aplicar. També serà important que s'utilitzi fonamentalment per a la regulació i no només per a la qualificació.
Com?
Normalment, un llistat de criteris s'elabora a partir de les accions (o ítems) recollides en la Base d'Orientació, però es redacten pensant en la seva avaluació, és a dir, en allò que utilitzarem per comprovar si cada acció es realitza més o menys idòniament.

La dificultat més important en l'ús d'aquest instrument és que, com que no es concreta què s'entén pels diferents nivells de qualitat, dues persones (tant si són docents com aprenents) poden valorar cada acció de manera molt diferent. Tot i així, en molts casos el seu ús és vàlid, ja que no exigeix molta lectura i possibilita reconèixer les que són millorables.

Per concretar una mica més, es poden utilitzar taules de criteris en les quals, a més d'explicitar cada criteri d'avaluació de realització, també s'indica el de qualitat de nivell més alt. L'acord al qual s'arribi, en unes primeres etapes s'utilitza inicialment només per a l'autoregulació. Quan el procés ja s'ha interioritzat, també es pot utilitzar per qualificar, a partir d'acordar quin valor es dóna a cada criteri.
Exemples

# data[].attributes.attachment_link.title
Taules o llistats de criteris d'avaluació

# data[].attributes.attachment_link.description
Les taules o llistats (checklist) recullen els criteris d'avaluació de realització (a vegades es parla d'ítems avaluables, de categories d'avaluació, d'aspectes a avaluar, etc.), de manera que sovint la redacció inclou el criteri de qualitat a nivell alt.

# data[].attributes.body
WEB

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Els qüestionaris KPSI (Knowledge and Prior Study Inventory) a EF, que podem traduir com a inventari de coneixements previs de l'estudiant, són un potent i alhora senzill instrument d'autoavaluació ideal per al desenvolupament competencial de l'aprenentatge. Permeten a l'alumnat autoregular el seu aprenentatge i fer-lo conscient del que aprèn a partir de comparar el seu punt de partida i la seva evolució posterior respecte als seus coneixements, habilitats, actituds o competències en relació a allò que sigui matèria d'aprenentatge.

S'utilitzen en dos moments:

Cal aplicar-los a l'inici d'un tema, seqüència didàctica o unitat de programació, per tal de fer evidents els coneixements previs, el nivell d'habilitat en relació a allò que ens disposem a aprendre.

En acabar l'activitat plantejada cal tornar-los a aplicar per reflexionant i aconseguir adonar-nos de quins han estat els aprenentatges adquirits al llarg del procés d'aprenentatge que hem seguit.

Aquesta eina, aplicada de manera individual o col·lectiva, permet de manera senzilla:

Concretar els objectius d'aprenentatge

Fer partícip a l'alumnat sobre què s'espera que aprengui

Fer un diagnòstic del punt de partida

Comprovar de manera fefaent els èxits i resultats fruit del procés d'aprenentatge

Proporcionar satisfacció per l'evolució positiva

Exemple de qüestionari KPSI per al cicle superior sobre el parkour.
https://app.box.com/s/0m2ixzt82h8wbpnlkejv
Exemple de qüestionari KPSI per al cicle mitjà sobre activitats gimnàstiques

# data[].attributes.attachment_link.title
Qüestionaris KPSI (Knowledge and Prior Study Inventory) a EF - Mou el cos, desvetlla la ment

# data[].attributes.attachment_link.description
Els qüestionaris KPSI (Knowledge and Prior Study Inventory) a EF, que podem traduir com a inventari de coneixements previs de l'estudiant, són un potent i alhora senzill instrument d'autoavaluació ideal per al desenvolupament competencial de l'aprenentatge.

# data[].attributes.body
NÚRIA ALART

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Una WebQuest para los docentes de educación secundaria que quieran aprender a hacer un portfolio a sus alumnos La realitzación de este material forma parte de un proyecto de investigación, elaborado gracias a una licencia retribuïda concedida por el Departament d'Educació i Universitats de la Generalitat de Catalunya (DOGC núm.: 4699 de 17.8.2006)

Diseñada por: Núria Alart (nalart@xtec.cat) 2007

# data[].attributes.attachment_link.description
Una WebQuest para los docentes de educación secundaria que quieran aprender a hacer un portfolio a sus alumnos La realitzación de este material forma parte de un proyecto de investigación, elaborado gracias a una licencia retribuïda concedida por el Departament d'Educació i Universitats de la Generalitat de Catalunya (DOGC núm.: 4699 de 17.8.2006) Diseñada por: Núria Alart (nalart@xtec.cat ) 2007

# data[].attributes.body
WEB

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
.. identificar els diferents estils motivacionals de l'alumnat cap a l'aprenentatge

Possibiliten que el professorat tingui en compte la diveristat d'estils motivacionals d'aprenentatge de les ciències i promogui activitats de diferents tipus que motivin a tots i totes
COM T'AGRADA APRENDRE CIÈNCIES?

A. Al Sergi/Rosa no li agrada estudiar sol/a. Per això a classe normalment s'avorreix una mica i parla amb els companys i companyes. Li agraden molt les pràctiques i fer treballs en grup, tant a classe com a casa, perquè així pot estar amb la gent i parlar. És molt sociable i no li agrada estar assegut/a hores a classe sense parlar amb els altres, només escoltant al professor o professora o fent exercicis avorrits. Sovint s'apunta a activitats i sempre està fent coses.

B. Al Ricard/Maria li agrada molt aprendre coses noves i poder-les fer al seu aire. No li agraden massa les classes si allà només parla el professor o professora, però intenta estar atent i relacionar-lo amb coses que li interessen i que li agradaria saber. Té curiositat per conèixer qüestions relacionades amb l'assignatura però que normalment no es tracten a les classes. Li agrada que li donin material i diferents llibres per treballar a casa, pel seu compte. A les classes més pràctiques s'ho passa molt bé si pot inventar-se experiments, construir aparells o descobrir què passa en fer alguna cosa nova.

C. A l'Albert/Laura li agrada que li expliquin les coses molt clares i que el professor o professora digui el que s'ha de fer i el camí que ha de seguir per estudiar. Li agrada fer les coses ben fetes, si no, s'ho passa malament. Procura tenir uns bons apunts, ben clars i ordenats. Sempre estudia abans dels exàmens i intenta preparar-los bé, perquè si no ho fa s'ho passa molt malament. Prefereix que a classe no es pregunti massa perquè no es dispersi el contingut d'allò que està tractant el professor o la professora.

D. Al Marc/Sílvia li resulta molt poc interessant tot el que es fa normalment a les classes de ciències. Pensa que sí que li aniria bé tenir estudis però tot el que ha de fer per aconseguir-ho no té cap al·licient per a ell/a. Sort que a l'Institut es pot trobar amb amics i amigues. De vegades intenta estar atent/a a classe o estudiar a casa, però no pot concentrar-se i sempre es distreu.

Font: Josefina Mirandes

...compartir objectius d'aprenentatge, ja que no es tracta tant de compro-var si ho saben com de generar dubtes

Possibilita identificar si l'alumnat creu en la generació espontània i si activa possibles coneixements sobre la metamorfosi

AMB QUINA OPCIÓ ESTÀS D'ACORD?

A la Sònia li agraden les castanyes. Quan és l'època en menja moltes tant de torrades com de crues. Alguna vegada s'ha trobat un 'cuc' viu a l'interior d'alguna d'elles i no sap com explicar aquest fet. Indica amb quina opinió d'entre les següents estàs d'acord

La mestra diu que tot i que a la vida quotidiana d'aquests éssers vius en diem 'cucs', en realitat n'hauríem de dir erugues. Quina de les afirmacions següents és la que explica millor per què cal dir-ne erugues?

Possibilita avaluar la competència matemàtica, en particular la dimensió de connexions (espai-forma)

​

... Promoure l'autoavaluació de l'alumnat

Possibilita l'autoavaluació en relació al treball per parelles

QÜESTIONARI D'ESCALA LIKERT

...Autoavaluar el nivell inicial en el coneixement d'idees, de procediments, d'actituds, de sentiments i, alhora, compartir els objectius d'aprenentatge

Possibilita, de manera senzilla, fàcil i ràpida, conèixer la percepció que tenen els estudiants sobre el que saben, saben fer o tendeixen a fer

KPSI. Knowledge and Prior Study Inventory.
EXEMPLES DE KPSI
​

# data[].attributes.attachment_link.description
identificar els diferents estils motivacionals de l'alumnat cap a l'aprenentatge Possibiliten que el professorat tingui en compte la diveristat d'estils motivacionals d'aprenentatge de les ciències i promogui activitats de diferents tipus que motivin a tots i totes COM T'AGRADA APRENDRE CIÈNCIES? A. Al Sergi/Rosa no li agrada estudiar sol/a.

# data[].attributes.body
PRESENTACIÓ Guida Al·lès

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Una experiència: elaboració d´una Base d´Orientació d´un text explicatiu

1. 1. Som escriptors Experiències sobre el procés d'elaboració de la Base d´Orientació d´un text expositiu Guida Al·lès Gener 2014

2. 2. Trobem dificultats Hora d'avaluar aspectes de fons més que de forma: Per avaluar la cohesió Per estructurar bé el text Per trobar redactats creatius dels paràgrafs inicial i final Per extreure categories abstractes hora de definir la B.O. Il·lustració: Chow Hon Lam

3. 3. Compartir objectius Avaluació inicial models+ comprensió lectora s gut 6 Creació d´un producte Seqüència didàctica per aprendre a escriure 5 Escriptura independent 3 Modelatge i escriptura compartida 4 Escriptura guiada Revisar Textualitzar Cercar informació tics üís ling Diari d´aprenent atge. 2 Identificar Definir la tasca ntin Co 1 Organitzador gràfic Planificar De l'organitzador gràfic a la B.O. B.O. (una part)

4. 4. Compartir objectius Definir la tasca

5. 5. Sessió a sessió Context. Redactarem un text expositiu a partir del qual fareu una conferència pels alumnes de 1r cicle sobre un tema del que sigueu especialistes. Pregunta. Només ens fixarem en: Quina és l'estructura d'un text expositiu? Debat Escrit a premsa Conferèn cia Vídeo Producte. Conferència

6. 6. ció valua l A inicia 1 La meva gran especialitat La meva gran especialitat és jugar al futbol. El meu equip em diu que som molt bo, el que pens jo no és en ser bo, és en xalar fent aquest esport. Perquè jugant a futbol jo xal i aprenc moltes coses: puc jugar amb al.lots d´altres edats, t´has d´esforçar, t'has d´entrenar. El meu equip de futbol hem quedat segons a sa copa, i ara ens tocarà jugar contra quatre equips d´un any més que jo i per guanyar-los ens haurem d´esforçar i entrenar-nos. Esper que també quedem primers de grup. Josep, alumne de 5è de primària Plantejar la tasca Compartir objectius

7. 7. 1 Comparem textos Narratives personals Trets dels textos expositius Plantejar la tasca Compartir objectius

8. 8. 1 Plantejar la tasca Compartir objectius Font: Avaluació Diagnòstica de 4t de primària. Departament Ensenyament de Catalunya, 2012

9. 9. Trets comuns dels textos de no-ficció FONT imatge

10. 10. Identificar models Comprensió lectora

11. 11. Com s´escriu un text expositiu? INTRODUCCIÓ Identificar exemples Cada equip aferra damunt l'organitzador gràfic els paràgrafs extrets de la lectura. (Ham, tesi, anunci de les idees principals) PARÀG. 1 PARÀG. 2 PARÀG. 3 Tema principal. Detalls Tema principal. Detalls Tema principal. Detalls Escriptura compartida Equips. Els alumnes li dicten a la mestra la introducció i la conclusió. CONCLUSIÓ ● (Pregunta, resum, escena, invitació, cita) ● Redefinició de la tesi

12. 12. Sessió a sessió 2 Identificar models Organitzador gràfic Clicar aquí per veure més tècniques de lectura ccooperativa

13. 13. 2 Identificar models Continguts lingüístics Clicar aquí per llegir-lo sencer

14. 14. El primer paràgraf Modelatge Ham (cita, fet, descripció, pregunta, diàleg, opinió, problema) Tesi Anunci de les 3 idees principals Exemple: Una de cada cinc persones de la 3ª edat pateixen solitud. Encara que les causes són complexes, les solucions són possibles Les trobem en les noves estructures familiars, el temps laboral i d´oci, i el capital social. La mestra escriu i pensa en veu alta un paràgraf (pot ser de la vida quotidiana) Parelles. Reparteix còpies. Subratllen en colors les parts Escriptura guiada Equips. Cada membre escriu una part (trien tema, ex: bàsquet). La mestra circula. Se les llegeixen i corregeixen. Escriptura compartida Gran grup. Llegir en veu alta i projectar

15. 15. Sessió 3 Primer paràgraf. Com s´escriu l´ham? Equips de 4 Llegir exemples en veu alta Els classifiquen per categories ● Cita ● Pregunta, problema ● Diàleg/acció/flashback ● Fet o dada estadística ● Descripció. Flashback ● Sentiments i pensaments 2ª ronda. Noves lectures. Les aferrem a un mural sota el cartell corresponent. Cada grup escriu un exemple. La mestra circula. Posada en comú. Projectats. Es completen. S´aferren. (Variant: cada membre un exemple). Font:

16. 16. Sessió 3 Primer paràgraf. Com s´escriu l´ham?

17. 17. De l'Organitzador Gràfic a la Base d´Orientació. La B.O. es fa a poc a poc Tractar- Comprendre Coherència Font: Teaching My Friends Correcció Cohesió

18. 18. Base d´Orientació d´un reportatge breu Estarà bé si... Novell Idees ● ● ● ● ● ● Paràgraf introductori amb un ham, tesi i anticipació de les idees principals Paràgrafs centrals amb el tema i els detalls Bones transicions Paràgraf final amb un detall interessant. Adequació ● ● Empra el registre apropiat (escrit formal) Inclou fets interessants i elements humans Correcció ● ● ● Verbs potents i pocs verbs en passiva Potents adjectius i bones descripcions Ha sabut marcar les paraules mal escrites Cohesió ● ● Avanç at Conté moltes idees i continguts Ha distingit les idees principals i els detalls Coherència Apre n Les frases comencen de maneres diferents La llargada de les frases varia En què he millorat? En què he avançat? Que he de fer per millorar? Adaptada a partir de Lori D. Oczkus , Guided Writing, Heinemann, Portsmouth, NH Expert

19. 19. Eines d'avaluació col·lectives Fuente: Teachingmyfriends.blogspot.com Font: funkyfirstgradefun. blogspot.com.e Més idees a PINTEREST

20. 20. Modelatge. Escriure és pensar. La mestra escriu (en un gdrive que tots veuen) i pensa en veu alta mentre un alumne marca si escriu o pensa

21. 21. Escriptura compartida Alternatives: A) La mestra comparteix escriptura amb un voluntari. B) Un voluntari dicta, la mestra escriu. Tots comenten o alcen pulgar. C) Escriuen tots junts i milloren el text (Text lliure de Freinet)

22. 22. Escriptura guiada Mestra+ equip Opcions: A) Un alumne escriu, els altres completen B) Cadascú escriu una part i llavors ajunten C) Escrivim en parella D) Jigsaw Foto: Christina Saunders

23. 23. Escriure. Planificar l'escriptura

24. 24. Parelles Per parelles. Un li pregunta a l´altre per veure de quin tema hi pot afegir més detalls. Els mapes es posen en comú en gran grup. Si els temes són pobres, la mestra fa modelatge. Pensa en veu alta.... sobre quin tema escriuré?....primer faré un mapa ràpid i després triaré. Planifiquem el tema Els cavalls El meu poble Quin tema? Els conflictes Els vídeojocs L'amistat Adaptada a partir de Lori D. Oczkus (2007) ,Guided Writing, Heinemann, Portsmouth, NH

25. 25. Planifiquem la tesi + Aprenem a fer bones preguntes Estructures dels textos de no-ficció Descriure Seqüenciar Comparar-contrastar Causa-efecte Problema-solució http://kristinmjordan.wordpress.com/

26. 26. Comparar i contrastar Educació infantil i primària ● Animals marins i terrestres ● tamingthegoblin.blogspot.co.uk/ Semblances i dif entre un... i un..... Semblances i diferències entre diversos fenòmens (ex: migració, pobresa, colonització...), sistemes socials (èpoques o territoris) o físics (Univers, ecosistemes, éssers vius, smes elèctrics, mecànics) . Què és el que fa que una època o un espai (natural o social) sigui igual/ diferent d´un altre?

27. 27. Comparar i contrastar. Context científic http://lessonplans.blogspot.com/ Primària

28. 28. Causes i conseqüències Quin impacte té l'acció humana sobre l'entorn? Font:theappliciousteacher.blogspot.com eduteka.org

29. 29. Organitzador gràfic per resumir la informació que vas trobant Aquests organitzadors seveixen per contestar a preguntes com: Quines han estat les causes dels canvis? Quines les conseqüències? Per què succeeix/va succeir tal fet social o fenòmen històric i quin impacte té/va tenir tal fenòmen o sistema social (ex: globalització) sobre nosaltres/el poble/el país. Què és/va ser el més rellevant?

30. 30. Problema i solució http://melissa-wade.blogspot.com/

31. 31. Per què cada vegada hi ha més porcs senglars a Collserola i al Montseny? Quines solucions proposaries? Mapa conceptual Màrquez, C. i Prat, À. (2010): Competència científica i lectora a secundària. Dossiers Rosa Sensat

32. 32. Descriure Descripció de l´àguila peixetera. Àngels Pons. Escola Margarita Florit. Veure aquí el photopeach DESCRIVIM L´ÀGUILA PEIXETERA

33. 33. Com s´escriu un paràgraf? Modelatge Els vídeojocs La desavantatge principal dels vídeojocs és que poden crear addicció, que afecta a 9 de cada 100 fillets americans entre 8 i 18 anys. Es manifesta en la ruptura del ritme de la son, somnis sobre els jocs, dormir massa, depressió, solitud, pèrdua de motivació o en no trobar res interessant. Però no tot són inconvenients. Font: Aquí es pot llegir sencer La mestra escriu i pensa en veu alta. Cada part d´un color Escriptura compartida Alumnes dicten. La mestra escriu i verbalitza. Escriptura guiada Equips. Passen els escrits al paper d´embalar. Rellegeixen i milloren

34. 34. Completem la B.O. Tractar- Comprendre Coherència Font: Teaching My Friends Correcció Cohesió

35. 35. Escriure. Cercar informació

36. 36. Cercar informació Cada equip té 2 post-its. Prevaloració (portada, il·lustracions, títols) Sessió 1 Què sabem sobre la situació dels avis? Font: Midland. Independent School District. Què ja sabem? Què volem saber? Classifiquem les preguntes en 3 categories, que seran les 3 idees principals del reportatge: - Quines són les dades? - Quins són els problemes i les seves causes i conseqüències? - Quines propostes de solució? Veure més recursos per activar els esquemes previs aquí

37. 37. Sessió a sessió Lectura individual o en parella ● Dibuixarem un cor als detalls que fan que la història sigui interessant. Si tenen dificultats per resumir anoten 3 paraules clau i cerquem sinònims Com monitoritzar la lectura? Com prendre notes? Com seleccionar les idees principals? Anotem les idees principals i hi fem un dibuix ● Sessió 2 ● 2-3 setmanes Lectura d´un llibre + Entrevistes (Planificar, cercar, comprendre) Font imatge

38. 38. Formes diferents d´anotar les idees principals Font de la imatge Més exemples a PINTEREST

39. 39. Juguem amb les paraules clau Correcció 2. Juguem amb les paraules 1. Selecció en funció de: freqüència d´ús, dificultats ortogràfiques, riquesa lèxica. Font: LewisLearningLibrary Aquí us podeu descarregar la fitxa 3. Les emprem en noves històries. Equips. Repartir còpies d´un text escrit pels alumnes. Encerclen els verbs en passiva i els repetits. Els substitueixen per verbs en activa.

40. 40. Escriptura independent

41. 41. Escriptura independent Modelatge La mestra escriu i pensa en veu alta un paràgraf Escriptura compartida Alumnes dicten. La mestra escriu i verbalitza. Escriptura guiada Equips. Passen els escrits al paper d´embalar (estructura) i hi afegeixen detalls. Rellegim fort i revisem (paraules repetides? inexactes?) Escriptura individual Cada alumne una part i llavors ho ajuntem.

42. 42. Revisió i edició

43. 43. Revisió i edició Font: The teacher Desk Pengem els escrits al passadís Cada alumne valora els textos dels companys amb la rúbrica. Hi aferra post-its amb comentaris (expressions que no sonen bé, parts repetiddes, etc...) Posem en comú i discutim les dificultats principals (ex: repeteixen la tesi a la conclusió) Refan els escrits.

44. 44. Idees bàsiques a tenir en compte No cercar el text ideal. Adoptar el punt de vista de l´alumne i no el propi per saber què li interessa i ajudar-lo a trobar el seu camí. El mestre és un lector més que un corrector. Què pretenies? Quina és la idea central? Quina sensació em produeix? S´entén bé?. Font: Cassany, D. (2009): Reparar la escritura, Graó, Barcelona Il·lustració: Alevtina Khabibova

45. 45. Paleta de productes

# data[].attributes.attachment_link.description
Una experiència: elaboració d´una Base d´Orientació d´un text explicatiu 1. Som escriptors Experiències sobre el procés d'elaboració de la Base d´Orientació d´un text expositiu Guida Al·lès Gener 2014 2. Trobem dificultats Hora d'avaluar aspectes de fons més que de forma: Per avaluar la cohesió Per estructurar bé el text Per trobar redactats creatius dels paràgrafs inicial i final Per extreure categories abstractes hora de definir la B.O.

# data[].attributes.body
WEB

# data[].attributes.body
WEB

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Facilita l'autoregulació dels aprenentatges. Consisteix en representar gràficament la seqüència d'accions i operacions que el subjecte ha de seguir per realitzar correctament la tasca proposada.
Pot ser preparada pel mestre o bé confeccionada pels alumnes a partir d'un mètode general. En aquest darrer cas, la utilitat d'aquest instrument és més gran, ja que facilita que l'alumne pugui transferir les accions que ha indicat a altres situacions semblants.

Exemple de base d'orientació completa elaborada pel mestre:

Una altra opció és construir-la conjuntament amb l'alumnat, així s'aconsegueix també anticipar els criteris d'avaluació. Quan la base l'elabora el professor, la pot presentar a l'alumne de manera completa o incompleta. En aquest darrer cas l'alumne haurà d'escriure les accions que falten. així es familiatzarà amb l'instrument fins que sigui capaç d'elaborar-lo tot sol.

Exemple de base d'orientació incompleta elaborada pel mestre:

Si l'elaboren els alumnes, és bo confrontar les bases que han elaborat a fi de consensuar-ne una acceptada per tota la classe.

Exemple de base d'orientació elaborada pels alumnes:

# data[].attributes.attachment_link.description
Facilita l'autoregulació dels aprenentatges. Consisteix en representar gràficament la seqüència d'accions i operacions que el subjecte ha de seguir per realitzar correctament la tasca proposada. Pot ser preparada pel mestre o bé confeccionada pels alumnes a partir d'un mètode general.

# data[].attributes.body
WEB

# data[].attributes.attachment_link.description
Recursos per a una avaluació formadora i un aprenentatge gratificant

# data[].attributes.body
COMPLEMENT FULL DE CÀLCUL Google

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
CoRubrics és un complement per a fulls de càlcul de Google que permet fer un procés complet d'avaluació amb rúbriques. Serveix perquè el professor avaluï als alumnes (o a grups d'alumnes) amb una rúbrica i també perquè els alumnes es coavaluin entre ells amb una rúbrica.

Primer caldrà definir la rúbrica que volem utilitzar i després indicar els alumnes i els seus correu electrònics. Un cop fet, el complement (o la plantilla) s'encarregarà de:

Crear un formulari amb els continguts de la Rúbrica.

Enviar per mail aquest formulari als alumnes o donar-nos l'enllaç (si només corregeix el professor).

Un cop contestat el formulari (pels alumnes o pel professor), processar les dades per obtenir les mitjanes.

Finalment, enviar els resultats als alumnes (a cadascú només el seu resultat) amb un comentari personalitzat.

A més, CoRubrics permet:

Fer comentaris quan es contesta la rúbrica.

Coavaluació, Autoavaluació i l'avaluació del professor en un sol CoRubrics.

# data[].attributes.attachment_link.description
CoRubrics és un complement per a fulls de càlcul de Google que permet fer un procés complet d'avaluació amb rúbriques. Serveix perquè el professor avaluï als alumnes (o a grups d'alumnes) amb una rúbrica i també perquè els alumnes es coavaluin entre ells amb una rúbrica.

# data[].attributes.body
WEB

# data[].attributes.attachment_link.title
Exemples de rúbriques de referència per a l'avaluació de competències

# data[].attributes.attachment_link.description
Recursos per a una avaluació formadora i un aprenentatge gratificant

# data[].attributes.body
CP Badies - Mallorca

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Avui hem gaudit de la darrera sortida d'aquest curs. Quina pena, eh?

Ha estat genial! La veritat és que podria haver fet millor temps, però per altra banda també hem de pensar que, amb aquest temps, hem pogut tenir més vent, i navegar amb més força ;)

En nom dels dos grups, volem agrair a totes les famílies que han col·laborat per a què aquest bateig hagi estat un èxit. Gràcies a tots perquè ha estat un acomiadament molt emocionant i serà un bon record per a tots.

Aquí us deixam qualque imatge del que ha estat el dia, esperem que us agradin!

# data[].attributes.attachment_link.description
Avui hem gaudit de la darrera sortida d'aquest curs. Quina pena, eh? Ha estat genial! La veritat és que podria haver fet millor temps, però per altra banda també hem de pensar que, amb aquest temps, hem pogut tenir més vent, i navegar amb més força ;) En nom dels dos grups, volem agrair a totes les famílies que han col·laborat per a què aquest bateig hagi estat un èxit.

# data[].attributes.headline
Diari docent dels Projectes de les escoles i els instituts del CRP d'Osona

# data[].attributes.subject
Diari docent dels Projectes de les escoles i els instituts del CRP d'Osona

# data[].attributes.body
Bloc

# data[].attributes.attachment_link.description
El que més destaquen del que els ha agradat han estat les visites d'esportistes del Voltreganès i els esportistes d'elit que han vingut, que han enviat algún missatge, o que ens han fet arribar la seva signatura dedicada... Valoren molt positivament la participació de les famílies i les sortides a diferents pistes on han pogut practicar algunes disciplines esportives.

# data[].attributes.body
XARXA COMPETÈNICES BÀSIQUES

# data[].attributes.body
WEB

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Una pàgina de diari que combina preguntes tancades i obertes. Font: Marisa Domínguez, ESO, IESM J.M. Zafra (Barcelona)

Transcripció del que diu l'alumne. El que més m'ha costat ha sigut la hipòtesi. El que més m'ha agradat ha sigut com cada grup ha intervingut i quasi totes les idees eren les mateixes, sense que ningú s'hagi copiat. Avui he ajudat al meu grup ja que tots havíem de donar la nostra opinió i ajuntant la de tots teníem la posada de grup.

Font: Rafael Rodríguez, 1r ESO. IESM Juan de la Cierva (Barcelona)

En els darrers minuts de cada classe, els alumnes i també el docent, escriuen individualment el seu diari.

Cada cap de setmana, el secretari o secretària de l'equip (és una responsabilitat rotativa) llegeix què han escrit els companys i en fa un resum.

El dilluns el lliura als companys de grup (que el poden revisar, si cal), i al professor. Aquest, en el mateix moment i sense saber el contingut del resum, dóna una còpia del seu (o bé la situa al Drive perquè la puguin consultar).

Com els alumnes tenen interès en saber què ha escrit el professor i aquest només els hi dóna el seu diari si han lliurat el del grup, normalment s'esforcen en fer-lo.

Exemples d'escrits del professor i d'alumnes al voltant d'una mateixa classe de matemàtiques.

El professor escriu: Hem parlat dels conceptes de raó i proporció a partir de les seves idees inicials. Han sortit diferents punts de vista i exemples sobre què entenien per raó i proporció, totes interessants ("tens raó" o alguns barrejaven la idea de porció amb la de proporció). Hem discutit quin era el seu sentit matemàtic. I després, els alumnes han recollit dades a partir d'observar, al pati, les ombres dels arbres i de pals i han pogut aplicar aquests dos conceptes i la seva utilitat per calcular alçades que no es poden mesurar directament. Han participat activament.
DIARI DE L'EQUIP. Avui hem fet una classe molt important. Els deures que hem corregit estaven ficats amb el tema (sic) que hem parlat avui. En els deures que hem fet hem tingut molts dubtes ja que parlava de conceptes que encara no hem treballat. Avui també hem parlat principalment dels conceptes de raó i proporció. La raó és la divisió entre llargada ombra i llargada gnòmon. Això vol dir quantes vegades és més llarga la longitud de l'ombra que la longitud del pal. La proporció és una igualtat entre dues raons. E1 = 95/27 = 190/54. També hem fet exercicis sobre el factor proporcional.

# data[].attributes.attachment_link.description
Una pàgina de diari que combina preguntes tancades i obertes. Font: Marisa Domínguez, ESO, IESM J.M. Zafra (Barcelona) Transcripció del que diu l'alumne. El que més m'ha costat ha sigut la hipòtesi. El que més m'ha agradat ha sigut com cada grup ha intervingut i quasi totes les idees eren les mateixes, sense que ningú s'hagi copiat.

# data[].attributes.body
WEB

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Com?

Cada estudiant hi recull: els objectius i preguntes (els compartits amb tota la classe i els propis), tot allò que li ha de permetre anticipar i planificar com dur a terme les tasques que se'n deriven, i els criteris que possibiliten la seva avaluació; també evidències raonades del seu aprenentatge, l'explicitació de les seves dificultats i les propostes per superar-les. Tot a partir d'una reflexió de tipus metacognitiu (com estic aprenent, què penso, amb què ho relaciono, com puc millorar...).

És per tant un instrument que afavoreix la reflexió i la presa de decisions dels aprenents i, al mateix temps, és un recull que facilita la recuperació a la memòria d'aprenentatges anteriors, ja que constitueix una "biografia" del treball realitzat que pot consultar sempre que sigui necessari. Se sap que és més fàcil fer-ho quan el resum i la reflexió són personals.

La diferència important respecte als tradicionals àlbums o dossiers és que aquests recullen tot el que l'alumnat ha fet, mentre que la carpeta d'aprenentatge només inclou evidències del què està aprenent, les metareflexions i tot allò que li pot ser útil per recuperar la memòria.

Quan?

Per tal que la carpeta d'aprenentatge possibiliti que el seu ús sigui significatiu, cal que es dediqui a l'aula un espai i un temps per anar-la realitzant i per reflexionar metacognitivament. Moltes vegades es creu que aquest és un temps de què no es disposa o bé que, si s'inverteix en la carpeta, no permet dedicar-se a l'aprenentatge d'altres continguts. Tanmateix, aquesta és la única manera d'assegurar que els aprenentatges quedin ben interioritzats i es recordin. Per tant, s'ha de percebre com un temps molt ben utilitzat.

Exemples de preguntes per ajudar a la seva elaboració es poden consultar a: Xarxa competències bàsiques

L'estructura

Per ampliar podeu consultar el següent vídeo de Fanny Majó Masferrer

Format

El format pot ser amb paper (una llibreta, carpeta d'anelles...) o digital (un bloc o aplicacions específiques).
Plantilla per a dossier digital Exemple de portafolis digital
I pot ser individual, de petit grup o de grup classe, i per temes o assignatures, trimestral, per tot un curs o tota una etapa.

# data[].attributes.attachment_link.description
Com? Cada estudiant hi recull: els objectius i preguntes (els compartits amb tota la classe i els propis), tot allò que li ha de permetre anticipar i planificar com dur a terme les tasques que se'n deriven, i els criteris que possibiliten la seva avaluació; també evidències raonades del seu aprenentatge, l'explicitació de les seves dificultats i les propostes per superar-les.

# data[].attributes.attachment_link.title
L’avaluació competencial i els instruments d’avaluació I natibergada.cat

# data[].attributes.attachment_link.description
Descobreix diferents instruments que pots utilitzar per avaluar competencialment i exemples d’aquests instruments aplicats a l’aula 👍

# data[].attributes.attachment_link.embed_code
L’avaluació competencial i els instruments d’avaluació

# data[].attributes.body
WEB

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
La llibreta de classe o d'aula és una variant del diari de classe en la qual l'alumnat escriu tot el que considera important del que ha fet, pensat, preguntat, parlat, compromès..., al llarg d'un projecte, un curs i, fins i tot, de tota l'escolaritat. Les pàgines de la llibreta estan organitzades en funció de diferents activitats.

Llibreta d'aula (Font: Escola Rellinars)

Els alumnes recullen les seves reflexions i produccions en funció de diferents apartats preestablerts. La comencen a 1r de primària i se l'emporten fins a 6è. Hi inclouen fotos, dibuixos i tot el que pensen que pot ser important per escriure la seva biografia del pas per l'escola. A l'inici els mestres fan suggeriments del que poden incloure però poc a poc van sent més autònoms.

Llibreta d'aula associada a una assignatura

Font: Maria Ojuel. 4t d´ESO. IES 4 Cantons (Barcelona).

Els alumnes recullen les seves reflexions sobre què es va treballant a l'aula i petites produccions personals al voltant de preguntes que es fan autònomament.

# data[].attributes.attachment_link.description
La llibreta de classe o d'aula és una variant del diari de classe en la qual l'alumnat escriu tot el que considera important del que ha fet, pensat, preguntat, parlat, compromès..., al llarg d'un projecte, un curs i, fins i tot, de tota l'escolaritat. Les pàgines de la llibreta estan organitzades en funció de diferents activitats.

# data[].attributes.body
NÚRIA ALART

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
La portada d'aquest e-portafoli serà una breu presentació: creativa, original, amb imatges i/o vídeos i poca lletra.

Es tracta d'un portafoli digital on es podrà adjuntar qualsevol tipus d'arxius: vídeos, àudios, imatges, "pdf", presentacions, documents compartits, connexió a qualsevol web, blog, Wiki, Facebook, Twitter, etcètera.

# data[].attributes.attachment_link.description
La portada d'aquest e-portafoli serà una breu presentació: creativa, original, amb imatges i/o vídeos i poca lletra. Es tracta d'un portafoli digital on es podrà adjuntar qualsevol tipus d'arxius: vídeos, àudios, imatges, "pdf", presentacions, documents compartits, connexió a qualsevol web, blog, Wiki, Facebook, Twitter, etcètera.

# data[].attributes.body
NÚRIA ALART

# data[].attributes.attachment_link.title
L’avaluació competencial i els instruments d’avaluació I natibergada.cat

# data[].attributes.attachment_link.description
Descobreix diferents instruments que pots utilitzar per avaluar competencialment i exemples d’aquests instruments aplicats a l’aula 👍

# data[].attributes.attachment_link.embed_code
L’avaluació competencial i els instruments d’avaluació

# data[].attributes.attachment_link.description
Curso de 4º de secundaria. Grupo B. En la asignatura de Física y Química trabajaré con este portfolio en el que añadiré entradas sobre conocimientos que aprendemos en clase, investigación en casa y mucha más informacion sobre la que es esta asignatura de Fisica y química.

# data[].attributes.headline
UNA APROXIMACIÓ A L’AVALUACIÓ FORMADORAI EL CONCEPTE DE PORTFOLI

# data[].attributes.subject
UNA APROXIMACIÓ A L’AVALUACIÓ FORMADORAI EL CONCEPTE DE PORTFOLI

# data[].attributes.body
ESCOLA LA ROUREDA

# data[].attributes.body
YOUTUBE

# data[].attributes.attachment_link.title
L’avaluació competencial i els instruments d’avaluació I natibergada.cat

# data[].attributes.attachment_link.description
Descobreix diferents instruments que pots utilitzar per avaluar competencialment i exemples d’aquests instruments aplicats a l’aula 👍

# data[].attributes.attachment_link.embed_code
L’avaluació competencial i els instruments d’avaluació

# data[].attributes.body
GRATUÏT

# data[].attributes.body
GOOGLE SITES

# data[].attributes.body
PINTEREST

# data[].attributes.attachment_link.title
20+ mejores imágenes de CARPETA APRENENTATGE | carpeta, organizadores gráficos de lectura, savia elaborada

# data[].attributes.attachment_link.description
16-sep-2018 - Explora el tablero de Angela Galo Maneiro "CARPETA APRENENTATGE" en Pinterest. Ver más ideas sobre carpeta, organizadores gráficos de lectura, savia elaborada.

# data[].attributes.headline
QÜESTIONARIS D’AVALUACIÓ DE L’EXPOSICIÓ ORAL A L’ESO

# data[].attributes.subject
QÜESTIONARIS D’AVALUACIÓ DE L’EXPOSICIÓ ORAL A L’ESO

# data[].attributes.body
INS Manuel de Montusar

# data[].attributes.headline
LA LLIBRETA PERSONAL: UNAEINA D’APRENENTATGE IAVALUACIÓ

# data[].attributes.subject
LA LLIBRETA PERSONAL: UNAEINA D’APRENENTATGE IAVALUACIÓ

# data[].attributes.body
ESC Rellinars

# data[].attributes.body
YouTube

# data[].attributes.body
Web

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
http://www.xtec.cat/web/curriculum/xarxacb/avaluarperaprendre/rubrica/alumnes Si voleu compartir rúbriques , envieu un e.mail a carmebarba@gmail.com i us dóno d'alta com editors o envieu la vostra rúbrica i la inclourem.

# data[].attributes.attachment_link.description
http://www.xtec.cat/web/curriculum/xarxacb/avaluarperaprendre/rubrica/alumnes Si voleu compartir rúbriques , envieu un e.mail a carmebarba@gmail.com i us dóno d'alta com editors o envieu la vostra rúbrica i la inclourem.

# data[].attributes.headline
Rúbrica per a l’avaluació de la resolucióreflexiva i argumentada de problemesaritmètics simples

# data[].attributes.subject
Rúbrica per a l’avaluació de la resolucióreflexiva i argumentada de problemesaritmètics simples

# data[].attributes.body
ESC Banús

# data[].attributes.headline
CRITERIS PER REALITZAREL DIBUIX D’UN CONTE

# data[].attributes.subject
CRITERIS PER REALITZAREL DIBUIX D’UN CONTE

# data[].attributes.body
ESC Tresfonts - EI

# data[].attributes.headline
La coavaluació per reflexionar sobre la pròpia pràctica

# data[].attributes.subject
La coavaluació per reflexionar sobre la pròpia pràctica

# data[].attributes.body
INS Bellvitge

# data[].attributes.headline
Rúbrica treball en equip: autoavaluació i coavaluació

# data[].attributes.subject
Rúbrica treball en equip: autoavaluació i coavaluació

# data[].attributes.body
YouTube

# data[].attributes.headline
CONSTRUÏM CRITÈRIS D'AVALUACIÓ I ENS AVALAUEM

# data[].attributes.subject
CONSTRUÏM CRITÈRIS D'AVALUACIÓ I ENS AVALAUEM

# data[].attributes.body
ESC Banús - Santa Coloma de Gramanet

# data[].attributes.body
Les Palmeres - Santa Coloma de Gramanet

# data[].attributes.headline
Traducció d'enunciats a llenguatge algèbric

# data[].attributes.subject
Traducció d'enunciats a llenguatge algèbric

# data[].attributes.body
INS MARTA MATA

# data[].attributes.body
INS MARTA MATA

# data[].attributes.attachment_link.title
07 Diario de trabajo 1 ESO fjmontero.docx

# data[].attributes.body
Neus Sanmartí

# data[].attributes.body
ESC Roques Blaves

# data[].attributes.attachment_link.title
Carpeta Aprenentatge - Roques blaves - part 1 - Introducció - INF - Anglès.mp4

# data[].attributes.attachment_link.title
L’avaluació competencial i els instruments d’avaluació I natibergada.cat

# data[].attributes.attachment_link.description
Descobreix diferents instruments que pots utilitzar per avaluar competencialment i exemples d’aquests instruments aplicats a l’aula 👍

# data[].attributes.attachment_link.embed_code
L’avaluació competencial i els instruments d’avaluació

# data[].attributes.attachment_link.title
L’avaluació competencial i els instruments d’avaluació I natibergada.cat

# data[].attributes.attachment_link.description
Descobreix diferents instruments que pots utilitzar per avaluar competencialment i exemples d’aquests instruments aplicats a l’aula 👍

# data[].attributes.attachment_link.embed_code
L’avaluació competencial i els instruments d’avaluació